# data[].attributes.body
Napad na Bastille bio je prvi pokret Francuske revolucije. Luj XVI. okupio je vojsku oko Pariza što je izazvalo pobunu. 14.7.1789. predstavnici  trećeg staleža napali su tvrđavu Bastille-simbol kraljeva apsolutizma i zatvor u Parizu u kojem su bili i prosvjetitelji koji su govorili protiv kralja.

# data[].attributes.body
Nakon pobjede nad Napoleonom, Bečki kongres je stari poredak obnovio onako kakav je bio prije Francuske revolucije. Sveta alijansa, savez vladara Rusije, Pruske i Habsburške Monarhije, stvorena je da se svaka nova revolucija vojno uguši.

# data[].attributes.body
Francuska je prije Francuske revolucije bila apsolutistička monarhija-sve je odluke odlučivao vladar. Bila je podjeljena na staleže.

# data[].attributes.headline
Deklaracija o pravima čovjeka i građanina

# data[].attributes.subject
Deklaracija o pravima čovjeka i građanina

# data[].attributes.body
U kolovozu iste godine Narodna skupština je uspjela ukinuti porezne i druge povlastice prvom i drugom staležu. Jednu od velikih promjena donijela je Deklaracija o pravima čovjeka i građanina. U njoj se naglašava ravnopravnost svih građana i kako bi svi trebali biti jednaki. Kralj nije htio potvrditi Deklaraciju niti odluke skupštine.

# data[].attributes.body
Nakon što se stari poredak zamalja obnovio onako kakav je bio prije Francuske revolucije, nekoliko se promjena koje su donesene tijekom revolucije poništilo, ali neke promjene su ostale. Npr. ideja o demokratizaciji društva nije se mogla poništiti jer se Deklaracija o pravima čovjeka i građanina proširila po cijelome svijetu.

# data[].attributes.body
Neki od dokumenata važni za čovječanstvo ili bitni za povijest Francuske donešeni tijekom Francuske revolucije su: Deklaracija o pravima čovjeka i građanina, Građanski/Napoleonov zakonik, Prava žene i građanke...

# data[].attributes.body
Raskošan život dvora jako je povećao državni dug i država je ostala bez novaca. Sredinom 1789. Luj XVI. sazvao je Skupštinu državnih staleža. Sazvao ju je da zatraži da treći plaća veći porez. Treći se stalež nije slagao jer su samo oni trebali plaćati nekakav porez, a prvi i drugi stalež ne.

# data[].attributes.body
U Skupštini državnih staleža glasalo se 'jedan stalež, jedan glas', a s obzirom da se većina zastupnika prvog i drugog staleža slagalo za veći porez za treći stalež, s lakoćom su pobijedili 2-1. Treći stalež to nije smatrao poštenim i htio je ravnopravnost-'jedan čovjek, jedan glas'. Dio svećenstva i plemstva podupiralo je tu ideju ravnopravnosti u glasanju, ali je većina zastupnika prvog i drugog staleža odbilo pa se treći stalež proglasio narodnom skupštinom.

# data[].attributes.body
1789. godine treći stalež proglašava prvu narodnu skupštinu u koju se ubrzo pridružuje onaj dio plemstva i svećenstva koja ih je podupirala. Za mjesec dana proglasili su se Ustavornom skupštinom, koja je trebala donijeti novi Ustav.

# data[].attributes.body
Kada su shvatili da Ustavorna skupština namjerava donesti novi Ustav-temeljni državni zakon, kralj i ostatak povlaštenih staleža koji se nisu pridružili skupštini bili su zabrinuti pa su počeli okupljati vojsku oko Pariza da rastjera skupštinu.

# data[].attributes.body
Ubrzo nakon Pada Bastille, revolucija se proširila cijelom Francuskom, gradovima i selima. Seljaci ostalih mjesta u Francuskoj počeli su napadati dvorce, bune se protiv svojih kmetskih obveza. Kraljevska se moć urušavala.

# data[].attributes.body
Još prije proglašenja Ustava, skupština je donijela promjene: ukinut je feudalizam,nasljedno plemstvo, redovničko svećenstvo, crkvena dobra su se proglasila nacionalnim, i redovnici su birani kao i ostali državni službenici.

# data[].attributes.body
1791. godine Ustavorna skupština donijela je Ustav. Ustavom Francuska više nije više apsolutistička monarhija nego je proglašena ustavnom monarhijom. Kralj je morao dijeliti vlast s Skupštinom, ostalo mu je samo pravo veta (osim pri donošenju državnog proračuna i nije mogao raspustiti Skupštinu). Ustavom je potvrđena ravnopravnost građana, ali ne potpuna. Pravo su imali samo bogati muškarci, a siromašni i žene nisu.

# data[].attributes.body
Skupština je bila podjeljena na jakobince i žirondince. Jakobinci su se zastupali za prava siromašnih i dobili su ime po samostanu sv. Jakova u Parizu oko kojeg su se okupljali. Njihov je vođa bio Maximilian Robespiere. Zauzimali su se za ukidanje monarhije i proglašenje republike te opće pravo glasa siromašnih muškaraca. Žirondinci su se zastupali za interese bogatih i protivili su se općem pravu glasa. Dobili su ime po francuskoj pokrajini Gironde.

# data[].attributes.body
Općim pravom glasa izabrana je nova skupština zvana Narodni konvent. U rujnu 1792. godine Konvent je ukinuo kraljevstvo i proglasio Francusku republikom.

# data[].attributes.body
Zbog straha da također izgube apsolutističku vlast, pruski i habsburški vladar udružili su se s Lujem XVI. da ratom vrate stari poredak u Francuskoj. Francuska je gubila ratove i već se sumnjalo da Luj XVI. surađuje s protivnicima. Zato ga je skupština maknula s prijestolja. Uskoro su nađeni dokumenti koji su potvrđivali suradnju Luja XVI. s protivnicima i kralj je bio pogubljen sljedeće godine.

# data[].attributes.body
1793. jakobinci su zbacili žirondince s vlasti i samostalno ju preuzeli. Boljesu organizirali obranu, natjerali su neprijatelje protiv kojih su ratovali na povlačenje, ali su u zemlju uveli teror. Sve za koje su sumnjali da su rekli išta protiv revolucije osuđivali su na giljotinu kao i svoje protivnike. Jakobinci su u godinu i dva mjeseca ubili skoro 40000 ljudi, a tako i kralja Luja XVI i kraljicu Mariju Antoanetu. Žirondinci više nisu mogli izdržati strahovladu pa su se pobunili i zbacili ih s vlasti. Maximilian Robespiere i ostali jakobinci koji su vladali strahovladom pogubljeni su na giljotini kao i njihove žrtve. Žirondinci su se vratili na vlast i povjeravaju vlast Direktoriju.

# data[].attributes.attachment_link.title
TV kalendar 02.09.2017. (Jakobinski teror,P. de Coubertin,Viktor Frankl,J. de Ribera,izgorio London)

# data[].attributes.body
Napoleon Bonaparte rodio se na otoku Korzika. Postao je general s 24 godine, a s 27 godina postao je glavni zapovjednik francuske vojske. 1799. godine preuzeo je vlast državnim udarom i postao prvi Konzul. 1804. sam se okrunio i postao je car Napoleon I.

# data[].attributes.body
1797. Napoleon je porazio Veneciju i ukinuo Mletačku republiku, a sljedeće je godine osvojio i Egipat. Najvećim suparnikom smatrao je Veliku Britaniju. 1805. u bitci kod rta Trafalgara sukobio se s Engleskim admiralom Horatiom Nelsonom, no ovaj put nije uspio pobjediti. Francuska je imala najjaču vojsku na kopnu, ali na moru je Velika Britanija bila jača. Zato ju je probao pobjediti kontinentalnom blokadom. Rusija nije poštovala kontinentalnu blokadu i Napoleon je napao Rusiju. Rusi su izbjegavali sukobe i išli prema sjeveru, a za sobom sve palili i osigurali da nigdje nema zaliha. Svaki je dan bilo sve manje francuske vojske zbog zime, bolesti, umora i nedostatka zaliha i Napoleon je odlučio odustati i vratiti se natrag u Francusku sa jedva desetinom onih brojnih vojnika vojnika.

# data[].attributes.body
Građanski zakonik, poznat kao i Napoleonov zakonik objavljen je 1804. godine. U njemu piše o ukidanju feudalizma, o slobodi mišljenja i djelovanja, jednakosti pred zakonom... Bio je prihvaćen u mnogim europskim državama do sredine XX. stoljeća. Osim Građanskog zakonika, promjenio je mnoge druge stvari u francuskoj: poništio je zabranu ropstva i trgovine roblja, dnevni tisak je smanjen na manju mjeru i strogo je nadziran itd.

# data[].attributes.body
Bitka kod Leipziga 1813. bila je odlučujuća bitka o Napoleonovoj vlasti. Sukobilo se nekoliko udruženih naroda s francuskom vojskom. Svojom pobjedom, udruženi narodi ostvarili su svoj cilj da  maknu Napoleona s vlasti. Protjeran je na otok Elbu. Pobjegao je i njegov konačan poraz bio je u Bitci kod Waterlooa 1815. Protjeran je na otok Sveta Helena gdje je 1821. godine i umro.

# data[].attributes.body
Francuska monarhija bila je podjeljena na tri staleža: 1. stalež-svećenici, 2. stalež-plemići i 3. stalež-sav ostali narod (bankari, seljaci, poduzetnici itd.).  Treći je stalež činio 98% stanovništva, a prvi i drugi stalež samo 2%. Pripadnici prvog i drugog staleža živjeli su u raskoši jer su bili povlašteni, a većina trećeg staleža u neimaštini.

# data[].attributes.body
Francuskom su uoči Francuske revolucije vladali kralj Luj XVI. i njegova žena, kraljica Marija Antoaneta (od 1774. do 1792.) . Vladali su apsolutistički i nisu prihvaćali prosvjetiteljske ideje. Živjeli su u bogatstvu te nisu marili koliko novaca troše pa se državna blagajna brzo ispraznila.