# data[].attributes.body
1. Hvorfor skal vi have sollys: kortlink.dk/yv8x

# data[].attributes.headline
Hvad sker der hvis vi får for meget sollys? 

# data[].attributes.subject
Hvad sker der hvis vi får for meget sollys? 

# data[].attributes.body
Hvorfor må vi ikke få for meget sollys: kortlink.dk/yv92

# data[].attributes.body
http://virtuelgalathea3.dk/artikel/konsekvenser

# data[].attributes.body
Nogle mennesker kan tåle mere sol end andre. Vores hud er nemlig forskellig. Men uanset hvilken hud, du har, skal du passe på den - også i Solen. Huden dækker hele kroppen, og den er dit største organ. Den beskytter dig mod kulde, varme, bakterier og andre ting, som du ikke kan tåle at få ind i koppen.
På et voksent menneske vejer huden omkring 3 kilo, og hvis du foldede den ud, ville den dække cirka 2 kvadratmeter. Du kan svede, føle og skifte farve med huden. Og huden er din yderste beskyttelse mod omverdenen. Uden hud ville du ikke kunne leve. Huden hjælper dig med at holde varmen – og kulden. Huden er med til at sikre, at din raske krop har en temperatur på omkring 37 grader. Hvis du fryser, trækker hudens små blodårer sig sammen. På den måde mister kroppen ikke så meget varme fra blodet. Når man er meget
kold, kan man blive helt blå i huden. Det er, fordi blodet trækker sig væk fra huden. Hvis du sveder, er det lige omvendt. Du bliver rød, fordi blodårerne udvider sig, og blodet afgiver sin varme gennem huden. Du sveder også, når det
er varmt. Og når sveden fordamper, køler det huden og kroppen ned.

Følesansen sidder i huden. Hvis du har fået et kys eller brændt dig på et lys, så ved du også, hvor meget huden kan føle.
Den kan opfange indtryk lige fra en let og dejlig berøring til smertefuld varme eller tryk. Smertesansen ville du måske gerne undvære. Men den er faktisk livsvigtig. Den advarer dig, hvis du er på vej til at gøre noget, som kan skade huden eller kroppen. Uden smertesansen ville du fx ikke trække hånden tilbage fra den varme kogeplade. Følesansen hjælper dig også med at justere dine kræfter, så du ikke tager lige så hårdt fat om et skrøbeligt bær, som når du løfter en tung sten.

Huden passer på os, men passer vi på den? I de seneste 30 år er antallet af tilfælde af kræft i huden i Danmark tredoblet blandt kvinder og mere end fordoblet blandt mænd. Det skyldes bl.a. at danskerne stræber efter at være brune. De steger i Solen, de tager ofte på solferie og mange bruger solarium. Alt sammen selv om det skader huden, giver rynker og kan udvikle sig til kræft i huden.

Opgave:

1. Hvad kan du gøre for at passe på din hud?
2. Download appen "UV-indeks" fra kræftens bekæmpelse og find ud af hvilken hudtype du er.

# data[].attributes.body
Opgave: Læs teksten og skriv noter.

1. lag: Overhuden er det yderste tynde lag på huden. Den er kun 1/20 millimeter tyk. Det er overhuden, der bliver brun i
Solen. Overhuden kan nemlig danne et mørkt farvestof, der hedder melanin. Jo mere sol du får, jo mere melanin danner
din hud. Den mørke farve laver en form for naturligt filter mod Solen. Men den mørke farve fortæller også, at din krop
kæmper med at lave et skjold mod Solen. Så du skal stadig passe på. Mennesker, der lever i sydens sol, er som regel født med en mørkere hud, som beskytter mod den stærke Sol.

2. lag: Læderhuden er 0,5-3 millimeter tyk, så den er tykkere end overhuden. Det er læderhuden, der gør huden stærk og
elastisk. Læderhuden består af det, man kalder bindevæv. Når læderhuden ældes, får vi rynker, og huden bliver mindre
elastisk. Jo mere sol du får, jo hurtigere ældes læderhuden. Rødderne på hudens hår sidder også i læderhuden.
De hedder hårsække. I læder-huden er der også talgkirtler, som gør huden elastisk. Der er også blodkar, svedkirtler og sanseceller i læderhuden, der gør, at vi kan føle alt fra
smerte til kærtegn af huden.

3. lag: Underhuden er hudens tykkeste lag. Underhuden består især af fedt. Fedtet beskytter kroppen mod slag og stød. Fedtet isolerer også kroppen, så vi kan holde varmen. Underhuden er typisk op til et par centimeter tyk. Hos kraftige
mennesker er underhuden dog tykkere end hos tynde mennesker. Og kvinder har typisk et tykkere fedtlag end mænd især over hofterne og på brystet.

# data[].attributes.body
Hvis du kigger rundt i klassen, kan du se, at dine kammerater har lidt eller meget forskellig hudfarve. Hudlæger og forskere arbejder med 6 grundlæggende hudtyper, hvor hudtype 1
er den lyseste. Skemaet viser en oversigt over de 6 hudtyper.

I Danmark har de fleste mennesker hudtype 1-3. Men hvis din familie fx kommer fra Tyrkiet eller Iran, har du sandsynligvis hudtype 4. Jo lysere hud du har, jo lettere bliver du solskoldet, og jo mere skal du passe på din hud i Solen.

Opgave: Hvilken hudtype er jeg og hvad betyder det for mig? Find informationer om din hudtype på nettet og lav en 3 minutters fremlæggelse om din hudtype. :-)

# data[].attributes.attachment_link.title
Alpha, Beta & Gamma Radiation Explained — Types of Radiation Rays

# data[].attributes.body
Hvad er melanin og hvordan kan man danne mere af det?
kortlink.dk/22rtx

# data[].attributes.body
http://hval.dk/mitcfu/materialeinfo.aspx?mode=-1&page=1&pageSize=6&search=marshall%C3%B8erne&orderby=title&SearchID=734fc99f-e0b1-468e-b1b1-ec38a8eda3a2&index=1

# data[].attributes.body
Infotekst: Solen skinner

Selv om Solen befinder sig 150 millioner kilometer fra Jorden, så kan dens stråler både være livgivende og farlige helt hernede hos os. Vi kan ganske enkelt mærke Solen, selv om
dens afstand til Jorden svarer til at køre 3.750 gange rundt om Jorden ved ækvator. Solen er stjernen i vores solsystem. Uden Solen ville alt liv og lys på Jorden forsvinde. Her ville være mørkt, koldt og øde. Planterne ville dø uden lys. Og uden planter ville det være slut med mad og ilt til både mennesker og dyr. Solen får huden til at danne D-vitamin. Solen giver mere end lys, varme og energi. Vi mennesker danner
også D-vitamin, når Solens stråler rammer huden.

Kroppen bruger D-vitamin til at opbygge stærke knogler og tænder. Vi kan godt få D-vitamin fra mad som æg og fisk. Men det er ikke nok. Vi skal også have sollys for at få tilstrækkeligt
med D-vitamin. Heldigvis producerer huden det hurtigt, så der skal ikke så meget sol til. Hvis du fx er i Solen cirka 15 minutter. 2-3 gange om ugen midt på dagen eller i lidt længere tid i
tidsrummet uden for middagstimerne i sommerhalvåret, så får du fyldt dine D-vitaminlagre.

Solens stråling

Solen sender forskellige slags stråling ned mod Jorden. Mange af strålerne er det, vi ser som lys. Andre stråler er usynlige. Det er fx varmestråler, som også hedder infrarøde stråler. De stråler, som gør os brune, og som giver skoldninger, er også usynlige. De hedder ultraviolette stråler eller bare kort: UV-stråler.

Undgå for meget sollys:

Der er tre forskellige slags UV-stråler: UVA-, UVB- og UVC-stråler. Det meste af UV-strålingen bliver bremset af atmosfæren, fx af skyer, regn og ozonlaget. Ozon er en gasart, der findes højt oppe i atmosfæren, og som kan opfange en meget stor del af UV-strålingen fra Solen: Alle UVCstrålerne, nogle af UVB-strålerne og en smule af UVA-strålerne. Det er altså kun UVB- og UVA-stråler, der når helt ned til Jorden.

# data[].attributes.body
https://dk.hbonordic.com/series/chernobyl/b71518b5-f566-4f72-b22f-067d770d1774

# data[].attributes.body
Ud fra teorien om at sol er godt for levende organismer herunder mennesker, skal du nu svare på følgende spørgsmål:

Forklar solens påvirkning af huden.
Hvorfor  forsvinder farven igen?
Hvordan påvirker solen hjernen?
Hvilken betydning har solen for musklerne?
Hvilken speciel betydning har solen for mænd?
Hvilket vitamin får kroppen fra solen, og hvad gør det?
Hvilken sygdom mindskes hvis man får sol?
Hvad er solskoldning? Og hvor mange grader af solskoldning findes der?

# data[].attributes.headline
Radioaktivitet alle steder - Hus og sten

# data[].attributes.subject
Radioaktivitet alle steder - Hus og sten

# data[].attributes.body
https://naturfagsproeven.gyldendal.dk/forloeb/5-straalings-indvirkning-paa-levende-organismers-levevilkaar/kapitler/hvad-er-alfa-og-betastraaling

# data[].attributes.body
https://naturfagsproeven.gyldendal.dk/forloeb/5-straalings-indvirkning-paa-levende-organismers-levevilkaar/kapitler/hvad-er-elektromagnetisk-straaling

# data[].attributes.body
Hvordan kan du beskytte dig mod solens stråler ud over at bruge skygge og solcreme?kortlink.dk/22rtt

# data[].attributes.body
https://naturfagsproeven.gyldendal.dk/forloeb/5-straalings-indvirkning-paa-levende-organismers-levevilkaar/kapitler/hvorfor-kan-vi-se-farver

# data[].attributes.body
Skriv den kemiske formel for fotosyntesen og skriv noter til kortlink.dk/yv8t

# data[].attributes.body
kortlink.dk/22pe4 - skal man så bare tage kunstig sol? eller er der andre metoder?

# data[].attributes.body
https://klimaleksikon.dk/opslag/sollys
https://klimaleksikon.dk/opslag/insolation
1) Få styr på begreberne "sollys" og "insolation". Skriv jeres forklaring i jeres docs-dokument.

2) Vælg 7 begreber I mener er gode at kunne forklare ud fra min liste herunder. Skriv dem på en kort. Lav små grupper. Træk på skift et kort og forklar hvad det er eller find info, hvis I ikke har noget at sige.

atmosfæren
økosystem
albedo
ozonlag
drivhuseffekten
absorberer
solpletter
klima
fotosyntese
respiration
ozon
biosfæren
kulstofkredsløb
menneskeskabte klimaforandringer

3) Hvorfor er solindstrålingen/insolationen størst ved ækvator?

# data[].attributes.body
Det har ikke altid været moderne at være brun: kortlink.dk/22pdt

# data[].attributes.body
Se klippene
https://www.youtube.com/watch?v=jUlmiI9vt3k
https://youtu.be/IfZRPmYCnEQ
https://youtu.be/ISdoNL-c1fE
Lav en skitse af et forsøg, der kan påvise albedoeffekten i en eksamensituation
og skriv et stykke tekst, der forklarer hvorfor albedoeffekten er vigtig for klimaets udvikling.

# data[].attributes.body
Gå på opdagelse på fødevarestyrelsens hjemmeside og find svarene på følgende spørgsmål:
- Hvad gør den ioniserende stråling ved fødevarerne?
- Hvilke fødevarer bestråler vi i Danmark?
- Hvilke forbud lavede EU i forhold til import fra Japan efter jordskælvet?

# data[].attributes.body
1) Grundlæggende viden https://youtu.be/KHofIaMRn4A
Se den her video og læg mærke til hvordan solen spiller en stor rolle.
Forklar sammen hvad højtryk og lavtryk er og hvorfor solen spiller en rolle.
Det globale vindsystem
https://youtu.be/IOBH6V9QOP4
- Hvad er et termisk tryk?
- Hvad er corioliskraften?
- Hvad er dynamiske tryk?
- Hvad er ITK?
- Hvad er pasatvinde?
- Hvorfor har vi mon tit vinde fra vest?
- Kondensering?
- Hvorfor er der solskin i højtryksområder?
- Hvad er en jetstrøm?

2) Orkaner/tyfoner
Undersøg tropiske orkaner og solens rolle i dem. Det kan evt. være med denne side https://www.dr.dk/nyheder/viden/miljoe/grafik-saadan-dannes-tropiske-orkaner

3) Atmosfæren
Hvad er det? Forklar lige billedet.
http://www.okolariet.dk/media/93331/oekolariet_atmosfaeren-og-drivhuseffekten.jpg
Se på billedet og læg mærke til ozonlaget
http://www.wx3660.dk/swt/local-images/atmosphere-images/atmosphere.jpg

4) Ozon
https://image.shutterstock.com/image-vector/ozone-hole-depletion-layer-climate-260nw-1150100612.jpg
Find selv mere info om ozon og skriv en note, hvor I forklarer hvordan ozonlaget er vigtig for os mennesker.

# data[].attributes.body
Når vi taler om elektricitet i vores dagligdag, er der nogle begreber, vi ikke kommer udenom.

STØMSTYRKEN måles i Ampere (A), og siger noget om, hvor mange elektroner, der løber gennem en ledning pr. sekund.

SPÆNDINGEN måles i Volt (V), og siger noget om den kraft, elektronerne trykkes gennem ledningen med.

EFFEKT måles i Watt (W), og siger noget om hvor megen energi et elektrisk apparat bruger pr. sekund. Man kan beregne EFFEKTEN ved at gange strømstyrken med spændingen:

antal Watt = antal Volt x antal Ampere

På alle godkendte elektriske apparater skal der stå, hvad effekten er, (altså hvor mange Watt, apparatet er på). Når et apparat har kørt i et stykke tid, har det haft et total FORBRUG af energi. Det måles i kiloWatt-timer (kWh), hvor h står for hour = time. Man beregner

# data[].attributes.body
Hvilke metoder gør man brug af, når man skal bestråle fødevarer?
kortlink.dk/22we3

# data[].attributes.body
Se videoerne
Del 1
https://youtu.be/7mi1-ex19xI
Del 2
https://youtu.be/jookPGzAIko

Se billederne her og øv dig på at forklare hvad der sker.
kortlink.dk/xm2m
kortlink.dk/22ut3
og forklar hvordan det får indflydelse på modellen hvis mængden af co2 i atmosfæren stiger.