# data[].attributes.body
1730
Eix de fusta que entre en compacte amb la terra per remoure-la

# data[].attributes.body
1732
S'escalfava el carbó ,que tenia alts nivells calorìfic, a altes temperatures

# data[].attributes.body
1733
Peça en forma de vaixell i amb rodes, utilitzada per tramar

# data[].attributes.body
1764
Van permetre incrementar molt la productivitat de la filatura.

# data[].attributes.body
1769
La màquina de vapor aprofita la força del vapor per generar un moviment continu que trasllada a les màquines. Funciona d'aquesta manera:

L'aigua bull en una caldera gràcies a la calor que la combustió del carbó origina. El vapor que es produeix genera una alta pressió i va cap a una cambra tancada, coneguda com a cambra de vapor.

A l'extrem frontal d'aquesta cambra hi ha un cilindre que empeny un pistó que puja i que empenta un balancí. El vapor es refreda en un condensador i fa tornar a baixar el pistó i el balancí.

Mitjançant un sistema de biela-manovella, el moviment circular del pistó es converteix en un moviment de translació o de rotació.

# data[].attributes.attachment_link.title
Funcionamiento de la máquina de vapor de Watt

# data[].attributes.body
1776
La Revolució Industrial va impulsar el desenvolupament del capitalisme, un sistema econòmic que es fonamentava en el liberalisme econòmic. Aquesta doctrina, basada en la iniciativa privada, la van establir una sèrie d'autors britànics (Escola de Manchester), entre els quals va destacar Adam Smith.

# data[].attributes.body
1780
Màquina per duur a terme la batuda

# data[].attributes.body
1785
Va fer augmentar la producció de teixits i va permetre abaratir-ne el cost.

# data[].attributes.body
1807
Al començament del segle XIX la màquina de vapor es va aplicar als vaixells de vela, que es van substituir per vaixells de vapor. Un cop fet el canvi, el temps de la travessia transatlàntica entre Europa i Amèrica es va escurçar notablement.

# data[].attributes.body
(1811-1817)
Moviments que es va dedicar a destruir violentament màquines, que consideraven responsables dels baixos salaris i de l'atur obrer.

# data[].attributes.body
1824
Màquina que talla l'herba o altres plantes que creixen a terra

# data[].attributes.body
1825
La derogació a Anglaterra de les lleis que prohibien les associacions obreres va permetre que es creessin els primers sindicats, que reunien els obrers d'un mateix ofici o ram

# data[].attributes.body
1829
Va fer servir una màquina de vapor per transmetre un moviment continu a les rodes.

# data[].attributes.body
1834
Agrpació de treballadors de diversos oficis. Les seves primeres reivindicacions van ser la defensa del dret d'associació, la reducció de la jornada laboral, les millores salarials i la regulació del treball infantil.

# data[].attributes.headline
Fabricació d'acer Convertidor de Bessemer

# data[].attributes.subject
Fabricació d'acer Convertidor de Bessemer

# data[].attributes.body
1855
El convertidor de Bessemer va permetre fabricar acer (una barreja de ferro i carboni), un material de gran elasticitat, molt apte per a la construcció de maquinària, eines, edificis i obres públiques.

# data[].attributes.body
1864
A iniciativa de Karl Marx, l'any 1864 es va crear l'Associació Internacional de Treballadors (I Internacional), a la qual es van adherir marxistes, anarquistes i sindicalistes, però les discrepàncies ideològiques la van fer inviable i va acabar desapareixent cap al 1876.

# data[].attributes.body
1838

# data[].attributes.body
1850

# data[].attributes.headline
Telèfon(Meucci i patentat per Bell el 1876)

# data[].attributes.subject
Telèfon(Meucci i patentat per Bell el 1876)

# data[].attributes.body
1871

# data[].attributes.body
1872

# data[].attributes.body
1877

# data[].attributes.body
1879

# data[].attributes.body
1882

# data[].attributes.body
1885

# data[].attributes.body
1887

# data[].attributes.body
1888

# data[].attributes.body
1895

# data[].attributes.body
1906