# data[].attributes.headline
Vurderingsspørgsmål - er det rimeligt at? er der en sammenhæng mellem? 

# data[].attributes.subject
Vurderingsspørgsmål - er det rimeligt at? er der en sammenhæng mellem? 

# data[].attributes.headline
Handlingsspørgsmål - hvad kan vi gøre fremover?

# data[].attributes.subject
Handlingsspørgsmål - hvad kan vi gøre fremover?

# data[].attributes.body
Vi har alle hørt om forelskelse, men hvad er det egentligt? Vi vil gerne undersøge hvad der kemisk sker i hjernen når man er forelsket. Hvorfor bliver man forelsket? Hvordan har det en påvirkning på din hverdag? Hvordan reagerer dine følelser og din krop, når du er forelsket? Og hvad er forskellen på at elske din familie og at være forelsket?

# data[].attributes.body
Ifølge hjerneforskeren kan kærlighed opdeles i tre faser. Tre faser, hvor hjernen producerer og sovser sig selv ind i forskellige hormoner, som giver os de helt rigtige rutsjebaneture og baner vejen for et muligt forhold.

# data[].attributes.body
Den første fase er hvor vi ser og oplever hinanden for første gang. Vi er tiltrukket af udseende, smil, dufte og den slags overfladiske fristelser. Det er den del af hjernen, som hedder reptilhjernen, som ubevidst træffer en masser beslutninger for os om den potentielle partner, vi står overfor.

# data[].attributes.body
Denne fase foregår også i reptilhjernen og er tidspunktet, hvor vi bliver vanvittige. Fejl hos den nye partner træder totalt i baggrunden, man svæver på en lyserød sky, og alt er godt, når bare man er sammen. Fasen varer typisk to til tolv måneder.

# data[].attributes.body
alt, som har en begyndelse, har også en slutning. På et tidspunkt har man rystet kærlighedens kulørte konfetti ud af håret, og en hverdag tager form.

Grunden til, at et par holder hinanden ud og holder sammen i årevis, skyldes - set fra hjernens perspektiv - stoffet oxytocin. Det frigives, når man har fysisk kontakt. Ved gentagne gange knytter man bånd, siger hjerneforskeren.

Parforholdet er nu i sympatifasen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Man behøver ikke være forsker for at vide, at det føles fantastisk at være forelsket og forfærdeligt at blive droppet af en, som man elsker.

Men hvad er det egentlig, der sker i hjernen, der får kærlighed til at påvirke os så meget?

Det forsøger en række eksperter at forklare på et par minutter i videoen øverst i artiklen.

DR2 ser nærmere på kærlighedens skyggesider

Videoen stammer fra DR2-programmet 'I følelsernes vold', som er en række programmer, der handler om vores grundfølelser som vrede, sorg, angst osv.

På dr.dk/tv kan du se hele episoden, der handler om kærlighed og kærlighedens skyggesider som jalousi og kærlighedssorg.

# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO Sådan påvirker kærlighed vores hjerne

# data[].attributes.attachment_link.description
Man behøver ikke være forsker for at vide, at det føles fantastisk at være forelsket og forfærdeligt at blive droppet af en, som man elsker. Men hvad er det egentlig, der sker i hjernen, der får kærlighed til at påvirke os så meget?

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore relevant areas of the brain with the 3D Brain Atlas. Click read more to access the Brain Atlas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Græsk vase med en bryllupsprocession. Brudgommen henter sin brud, 450-400 f.Kr. (Antiksamlingen. Nationalmuseet)

En af de sætninger, som vi mennesker ofte kan sige på mange sprog, er "Jeg elsker dig!" Ordet 'kærlighed' kan vi som regel sige på lige så mange sprog. Det er nemt at sige, men det er ikke nemt at definere som begreb.

Vi tænker tit på den romantiske kærlighed mellem et kærestepar eller forelskelsen i en, man gerne vil være kæreste med. Den kærlighed, vi ofte forventer mellem ægtefæller eller kærestepar, har grækerne ikke samme forventning om. Et ægteskab er i høj grad en praktisk foranstaltning, som skal sikre, at der bliver født tilstrækkelig mange børn. Man skal jo bidrage til fællesskabet!

Grækerne havde rigtig mange forskellige ord til at dække dette svære begreb 'kærlighed'. Fire ord er meget gode at kende: agápe, filía, storgé og eros. Det første dækker bl.a. over en uselvisk kærlighed, kærligheden til sine børn, en ømhed overfor ens ægtefælle og i det hele taget den følelse, man har, når man ønsker, at en person har det godt. Derfor bruges ordet ofte også i en kristen kontekst. Filía er den kærlighed, man føler for en ligestillet person, for et familiemedlem eller en ven. Måske en form for respekt. Storgé er den kærlighed, som forældre og børn kan føle for hinanden. Sidst, men absolut ikke mindst, er der ordet éros! Det ord indeholder mange forskellige aspekter af kærligheden. Det er den sanselige kærlighed (bare tænk på ordet erotik, som man forbinder med sex og ikke så meget med romantik), det er lyst, det er den kraft, der får verden til at hænge sammen og producere nye væsener, det er lysten til at stræbe efter mere, og man kunne blive ved.

Sokrates og Alkibiades, 1911. Kristian Zahrtmann, dansk kunstmaler, 1843-1917. (Statens Museum for Kunst)

I Platons Symposion får man mange forskellige bud på, hvad eros egentlig er for noget. Som oftest i Platons tekster er det Sokrates, der får lov til at sige det vigtige. Her bliver kærligheden forbundet med lysten til at blive udødeliggjort, til lysten efter den fysiske skønhed, som kan føre til en indsigt og forståelse af selveste skønheden. Skønhed og godhed er vigtige elementer i platonisk filosofi. Netop som læseren tror, at nu er festen forbi, lyder der en kraftig banken på døren, og en meget fuld ung mand, politikeren Alkibiades, vælter ind støttet af et par slaver. Han forlanger, at festen skal fortsætte på hans betingelser (han overtager altså rollen som symposiarch).

Sokrates har lige genfortalt sin samtale om éros, som han havde med en klog kone, Diotíma. Alkibiades, som er Sokrates' tidligere elsker - og i virkeligheden stadig føler en stor kærlighed og respekt for ham, holder en lovtale for ham, hvor Sokrates kommer til at fremstå som selve den opfattelse af éros, som han lige har fremstillet.

Han siger bl.a.:
"Hvis ikke det ville virke, som om jeg er plakatfuld, mine herrer, ville jeg tage guderne som vidner og fortælle, hvad jeg har følt ved hans ord, og hvordan jeg har det selv lige nu. Når jeg hører på ham, danser mit hjerte voldsommere end korybanterne, og tårerne står mig i øjnene ved hans ord, og jeg kan se masser af andre komme ud for det samme. Når jeg hørte Perikles eller en af de andre gode talere, tænkte jeg, at de gjorde det godt, men jeg følte ikke noget ved det, min sjæl blev ikke forvirret eller vred over, at jeg lever som en anden slave. Denne Marsyas har derimod tit fået mig til at føle, at det liv, jeg lever, ikke er noget værd. Nu skal du ikke komme og sige, Sokrates, at det ikke er sandt. Jeg er også lige nu helt klar over, at hvis jeg lytter til ham, kan jeg ikke holde stand - jeg vil føle det samme." Kort efter siger han: "Tit og ofte ønsker jeg ham død, men skulle det ske, ved jeg, at jeg ville blive endnu mere ked af det. Derfor aner jeg ikke, hvad jeg skal stille op med dette menneske!"

Grækerne opfattede ikke kærlighed og begær som en drift, der kun retter sig mod det modsatte køn, og de delte ikke senere tiders skarpe skelnen mellem hetero- og homoseksuel erotik. Flere af gæsterne i Platons Symposion har eller har haft affærer med hinanden, hvilket ikke forhindrer dem i samtidig at have kone og børn. Der er for Platon tale om stærke følelser, særligt mellem mænd, fordi de ligner hinanden mest. I første omgang er følelserne rettet mod en enkeltperson og dennes krop, senere i forholdet også imod sjælen; på et tidspunkt bliver den sjælelige relation den overordnede eller måske eneste - og på et tidspunkt bliver eros ifølge Platon ikke rettet mod en person eller en sjæl, men mod det, der er den bagvedliggende årsag til, at vi elsker nogen. Det skyldes - igen ifølge Platon - at Det Gode er det, vi til syvende og sidst alle sammen er forelskede i, og at vi først genkender Det Gode i de synlige ting, f.eks. en smuk krop, men derefter bliver klogere og klogere og går fra det, men kan se, til det, man kan tænke. De klogeste af os avancerer til at kunne "skue" selve Det Uforanderlige Gode, dvs. den absolutte størrelse, som er årsagen til alt andet - men de fleste når ikke så langt.

Platons genistreg består altså i, at han bruger en velkendt form for selskabelighed til at skabe et litterært, filosofisk symposion, hvor personerne lidt efter lidt afdækker eros' væsen, for til sidst at smugle sine tanker om mennesket og Det Gode ind i læserens bevidsthed.

# data[].attributes.attachment_link.description
En af de sætninger, som vi mennesker ofte kan sige på mange sprog, er "Jeg elsker dig!" Ordet 'kærlighed' kan vi som regel sige på lige så mange sprog. Det er nemt at sige, men det er ikke nemt at definere som begreb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Derfor bestemmer du ingenting, når du bliver forelsket

# data[].attributes.attachment_link.description
Man kan sjældent sætte ord på følelser, men man kan faktisk måle kærlighed, siger hjerneforsker.

# data[].attributes.headline
Overvej om jeres problemformulering egentlig fortæller nok om, hvad jeres projekt handler om. Kan I sammenskrive den med udgangspunkt i jeres arbejdsspørgsmål eller uddybe den på anden måde?

# data[].attributes.subject
Overvej om jeres problemformulering egentlig fortæller nok om, hvad jeres projekt handler om. Kan I sammenskrive den med udgangspunkt i jeres arbejdsspørgsmål eller uddybe den på anden måde?

# data[].attributes.body
at få 10

# data[].attributes.body
Jeg lærte at de er noget som ikke er fysisk kærlighed men indre kærlighed.
- Jonas

# data[].attributes.body
At børn normalt forelsker sig i forældre af modsatte køn
- Victor

# data[].attributes.body
Jeg har lært at det øger ens sanser og at man får sympati for personen. Jeg lærte også at man i starten af en forelskelse får skyklapper for øjnene.
- Kasper

# data[].attributes.body
Jeg har lært at mange hormoner udløses når man er forelsket som blandt andet stress hormoner og belønning hormoner.
- Pradisha

# data[].attributes.headline
vi læste en artikel om hvad der sker med kroppen når man er forelsket

# data[].attributes.subject
vi læste en artikel om hvad der sker med kroppen når man er forelsket

# data[].attributes.headline
vi fandt en hjemmeside som viste en 3d model af hjernen

# data[].attributes.subject
vi fandt en hjemmeside som viste en 3d model af hjernen

# data[].attributes.headline
vi skrev noter til de tekster og videoer vi så

# data[].attributes.subject
vi skrev noter til de tekster og videoer vi så

# data[].attributes.headline
vi har undersøgt vr til produkt ellers laver vi en planche

# data[].attributes.subject
vi har undersøgt vr til produkt ellers laver vi en planche

# data[].attributes.headline
vi har læst nogle tesker om selvkontrol af følelser

# data[].attributes.subject
vi har læst nogle tesker om selvkontrol af følelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Untitled - Design & share beautiful engaging content with Visme

# data[].attributes.body
Kaper intruduktion
victor arbejdsspørgsmål
bjørn hvad kender vi forelskelse som
pradisha kemisk proces
bjørn nerverne i hjernen
victor hvornår er det normalt
pradisha elske eller være forelsket
kasper sex eller kærlighed / hellen fisher
bjørn hvorfor bliver man forelsket?
victor hvordan reagere din krop på forelskelse
pradisha hvordan påvirker det din hverdag
victor bjørn hvordan undgår du at blive afhhængig
pradisha og kasper konklusion
product
kahoot

# data[].attributes.body
https://drugsindehersenen.jellinek.nl/en/brain/how-the-brain-works-en/

# data[].attributes.attachment_link.title
Drugs in the brain - How the brain works