# data[].attributes.headline
השיר "סוויטה ישראלית"

# data[].attributes.subject
השיר "סוויטה ישראלית"

# data[].attributes.body
בעבודה שלי, הזכרתי את ההקשר של שאלת הבעיה בה בחרנו לקום מדינת ישראל כבר כמה פעמים. השיר "סוויטה ישראלית" שנכתב על ידי אהוד מנור ובוצע על ידי שלמה גרוניך, מביע את התערובת התרבויות במדינת ישראל על ידי חיבור של סגנונות מוזקיה שונים הבאים ממקומות שונים בעולם לשיר אחד. (סגנונות מוזיקה שהביאו איתם העולים לארץ מגל רחבי העולם) .

# data[].attributes.attachment_link.title
"סוויטה ישראלית" מילים: אהוד מנור, לחן: שלמה גרוניך, בצוע: שלמה גרוניך

# data[].attributes.headline
"מיין קאמפף"

# data[].attributes.subject
"מיין קאמפף"

# data[].attributes.body
"מיין קאמפף" הוא ספרו של היטלר, שהיה הראש לתנועה הנאצית במאה ה20. בספרו הוא כותב על ההבטים הפוליטיים שלו כלפי עתידה של גרמניה והפיכתה לגמרניה הנאצית, הוא כותב על האנטישמיות שבו ועל גובה הגזע ההארי. דוגמא זו מביאה את אחת התשובות לשאלת הבעיה. ההסטוריה של היטלר וספרו "מיין קאמפף" באים להציג התנגדות לשילוב בין תרבויות באדמה אחת.

# data[].attributes.headline
"העולים החדשים"

# data[].attributes.subject
"העולים החדשים"

# data[].attributes.body
"העולים החדשים" הוא סרטון קומדי קצר המביע את הקושי בקבלת האחר בארץ ישראל.

# data[].attributes.attachment_link.title
אריק איינשטיין ואורי זוהר - העולים החדשים 1973

# data[].attributes.headline
אומנות צבעונית

# data[].attributes.subject
אומנות צבעונית

# data[].attributes.body
מצאתי באתר אומנות רוסי תמונה של כמה ציורים מאד זוהרים, בעלי צבעים בולטים והתמונה ישר הביאה לי לראש רעיון שנשמע ככה: אם כל הצבעים השונים כל כך מצליחים להכנס לתוך תבנית אחת וליצור יצירת אומנות שכוללת את כל הצבעים. אפשר להגיד שהם מסתדרים ביחד בתמונה ויוצרים מראה נעים לעין. אך חשבתי גם על הצד השני, לא כל אחד רואה את היצירות הללו כיפיות ולא כל אחד חושב שהצבעים האלו מתאימים.

# data[].attributes.headline
צבא הגנה לישראל

# data[].attributes.subject
צבא הגנה לישראל

# data[].attributes.body
צבא הוא מערכת חשובה הבנויה מכל מיני פיקודים, זרועות ואגפים הפועלים בשטחים שונים, אמצעי לחימה שונים ובעלי מטרות שונות. אך לכולם מטרה משותפת - להגן על המדינה. גם למשפחה אפשר לקרוא סוג של מערכת. שבמרכזה המטרה להיות משפחה חמה.

# data[].attributes.body
פה הצבתי תמונה שאמא שלי צילמה, הרעיון שבא לי לראש כשחשבתי על משפחה בעלת אנשים שונים הוא אופנה צבעונית, כמו משפחה הלבוש הוא מסגרת והצבעים הצבעוניים מצליחים ליצור מראה נעים ויפה. זה גם עונה על שאלת הבעיה שלנו. בהחלט אפשר ליצור משםחה חמה שיש בה אנשים שונים, בדיוק כמו שבגדים צבעוניים יכולים להראות יפה.

# data[].attributes.body
אפשר להגיד שפרפקציוניזם הוא סתייה גם במובן החומרי וגם במובן החברתי. פרפקציוניזם יכול להתבטא בקושי לקבל איזושהי סתייה מן הנורמה או משהו שונה במערכת. אפשר לקחת את זה לצד של "המרקרים לא מתאימים" ואם בהקשר לשאלת הבעיה "בן המשפחה הזה שונה מאיתנו ולא מתאים לנו".
דוגמא זו בעיני נותנת אפשרות של תשובה שלילית לשאלת הבעיה שלנו.
כלומר אנשים פרפקציוניסטים יצטרכו להתמודד עם קשיים.

# data[].attributes.body
כבר כמה פעמים הזכרתי בעבודתי שמשפחה היא סוג של מערכת. גם מוזיקת להקות ולא רק, אך בזה רציתי להתמקד. היא מערכת שלמה שיוצרת תוצר סופי אחד משותף. כל הכלים בעלי צליל ותפקיד שונה אך ביחד הם יוצרים יצירה מוזיקלית איחודית.

# data[].attributes.body
המקור התיאטרוני שבחרנו בו הוא המחזה "קזבלן"

שאלת הבעיה שלנו היא "האם אנשים הבאים מעולמות שונים יכולים להפוך למשפחה באמת חמה?"

שאלת הבעיה מתקשרת בעינינו למחזה "קזבלן" בכך שקאזה שעלה לארץ ישראל מקזבלנקה שבמרוקו, צריך ללמוד להסתדר ולקבל את העולים האחרים שהגיעו מעולם שונה לגמרי מבחינה תרבותית ולהפך.

מדינת ישראל בשבלבי התפתחותה הראשונים ועד היום מנסה ליצור ולגבש זהות אחידה וזה גם מה ששאלת הבעיה שלנו מתקשרת אליה וגם חלק מהנושאים הגדולים של המחזה "קזבלן".

# data[].attributes.headline
"כלב הוא חברו הטוב של האדם"

# data[].attributes.subject
"כלב הוא חברו הטוב של האדם"

# data[].attributes.body
עוד מחשבה שצצה בראשי זה אם כלב, שהוא אפילו לא בן אדם, יכול להיות חלק ממשפחה של בני אדם. אז איך זה שאנשים לא יוכלו?

# data[].attributes.headline
לב רודניצקי-משפחה חמ

# data[].attributes.body
לב רודניצקי-משפחה חמה-לוח השראה