# data[].attributes.headline
פרוקיט בספרות- חלק ב 

# data[].attributes.subject
פרוקיט בספרות- חלק ב 

# data[].attributes.body
מגישות- נעמה זילברמן, אדווה מלאכי, עמנואל חזן ומיכל רון

# data[].attributes.attachment_link.title
DLP Aug 2014 - Character fun in Fantasyland

# data[].attributes.headline
דיוק נושא המחאה- 

# data[].attributes.subject
דיוק נושא המחאה- 

# data[].attributes.body
כחלק מהפרויקט בספרות, התבקשנו לבחור נושא עלינו אנחנו מעונינות למחאות. הנושא אשר בחרנו למחאת עליו הוא הלמידה מרחוק שמתרחשת ממש בימים אלו ממש.
הקורונה, כידוע לכולנו, השאירה אותנו בבתים כבר מעל לשלושה שבועות.
התלמידים, וכל הילדים אשר הם חלק ממערכת החינוך שהושבתה גם היא כחלק מההסגר במדינת ישראל נאלצו להישאר בבית. השגרה של אותם ילדים, היא דבר חשוב ומבורך, אשר לוקח חלק משמעותי וגדול ביום יום.
כדי לנסותולהשיב את השגרת לימודים שנעלמה, יצאה מערכת החינוך, בפרויקט שנקרא למידה מרחוק.
הלמידה מרחוק היא למדיה אשר מתבצעת בבתיהם של הילדים, דרך המחשבים, הטאבלטים וכו.
הלמידה מתבצעת, באמצעות שיחות ויידאו שמבצעים המורים עם התלמידים.
המצב המצוי כרגע, הוא שהילדים אשר הם חלק ממערכת החינוך, קמים בשעות מוקדמות , לשיעורים לא אפקטיבים במיוחד, ואז נאלצים להעביר את שאר היום בבית, מה שהופך את הימים לארוכים יותר מהרגיל. מצב זה גורם לתסכול, כיוון שאין לילדים מה לעשות מהשעות המוקדמות של הבוקר לאחר כמה שיעורים קצרים.
על הלמידה מרחוק ניתן להסתכל בדרכים רבות ושנות.
אנחנו חושבות שללמידה מרחוק יש שני צדדים מרכזים.
הצד הראשון, הלמידה מרחוק מכניסה סוג של שגרה משונה לימים אלו שאפילו לצאת לפגוש חברים אי אפשר.
השיעורים מתחילים בבוקר ונגמרים בצהריים בדיוק כמו בית ספר.
הצד השני של הלמידה מרחוק,  היא העובדה שהתלמידים קמים בשעות מוקדמות בבוקר במיוחד עבור השיעורים שמתקיימים מה שמאלץ אותם להעביר את כל היום ערים.
שינה, השינה יכולה להעביר לתלמדים ברוב הגיאלים את הזמן של היום, כך שלא ירגישו כלל את השעמום, ואת החוסר של אי יצאה מהבית, פגישת חברים וכו.
כאשר הילדים קמים מוקדם במיוחד לשיעורים, השיעורים מתקימיים עד שעות הצהרים, מה שמשאיר אותם חסרי מעס להמשך רוב היום. כשאין תעשוקה מסוימת למשך זמן ממשוך, השעמום גובר ותחושת החוסר של השגרה מתגברת.
בנוסף לענין השעות, מפריע לנו הדרך בה מתנהלים השיעורים.
אנחנו, מתוך ניסיון אישי, יכולות להעיד, שהשיעורים המקוונים שמתנהלים, יוצרים בלאגן אמיתי, כל השיעור מתבלאגן, את המורה לא שומעים, כי כל ילד פותח מיקרופון ואומר את מה שהוא חושב, גם אם זה לא קשור לשיעור.
אנחונו חשובות שאת הדבר הזה אפשר לחסוך אם כל ילד יהיה מספיק אחראי וייסגור את המיקרופון שלו ולא יידבר כלל.
בדרכלל, בשיעורים הרגילים, צריכים את זכות הדיבור כדי לדבר. את פעולה זו ניתן לבצע גם בווידואו. אם ילד רוצה לדבר שירים את ידו, המורה יראה זאת, וייתן לאותו ילד לדבר.
בנוסף לעינין ההתנהלות בשיעורים, יש גם את המצב של משפחות עם יותר משני אחים, ומחשב אחד בבית.
בבתים מסוימים, יש מחשב אחד בבית לכולם, אבל יש שלושה ילדים, שלכל אחד מהם יש משימה אחרת לעשות  או שיעור מקוון כזה או אחר להכינס אילו.
מצב זה יוצר סיכסוכים, ובלאגן נוראי גם בבית.
המצב שרצוי, שאנחנו רוצות להגיע אילו בעקבות המחאה, הוא א, איחור מועד השיעורים, כך שיהי זמן לתלמידים גם לישון.
ב, שינוי תצורת הלמידה. למשל ניתן ללמוד גם בצורה של משימות והסבר בכתב במקום שיחות וידאו אשר אף תלמיד לא שומע כלום ולא יכול להביא
לסיכום, במחאה שלנו בחרנו להתמקד בנושא של הלמידה מרחוק, מה נרצה לשנות בה, מה מפריע לנו, ואיך נפעל כדי לשנות זאת.

# data[].attributes.headline
מקור מידע בנושא המחאה- 

# data[].attributes.subject
מקור מידע בנושא המחאה- 

# data[].attributes.body
״הנזק לתלמידים עצום״
זו הכתורת שאיתה נפתחת הכתבה באתר ״דה מארקר״ ביום. שני האחרון.
״מסתמן: השבתת מערכת החינוך תימשך לפחות עד מאי, והתלמידים ייפגעו. "לא ניתן יהיה להשלים את הפערים בלמידה מרחוק, נהיה חייבים לחשוב על פתרון"
זהו המשפט אשר פתח את הכתבה שעלתה באתר. משפט זה מעביר מספר עצום ובעצם אומר, הלמידה מרחוק עשתה נזק עצום לתלמידים ולא הועילה כלל.
דרך הלמידה מרחוק, לא ניתן להיבחן, לא ניתן לתרגל בצורה מפוקחת, ולא ניתן לשלוט לע ידע התלמידים בזמן אמת.
הכבה שהתפרסמה באתר ״ דה מארקר״ מדברת על הדרדרות מערכת החינוך בישראך, בעקבות הקורונה.
משרד החינוך פתח את החודש עם תחילתה של הלמידה מרחוק.
כפי שכתוב בכתה הלמידה שמתרחשת בימים אלו אינה תורמת להשכלת התלמידים, ואינה תורמת להתקדמותם בחומר הלימודי.
״מקור המעורב במשא ומתן עם המורים אמר כי ״הנזק שנוצר לתלמידים בעקבות ההשבתה הוא עצום. לא ניתן יהיה להשלים את הפערים בלמידה מרחוק, נהיה חייבים לחשוב על פתרון נוסף בהתאם להחלטות שיתקבלו״.
כמו שכתוב כאן למעלה, הנזק שנוצר הוא עצום, שאינו ניתן לצימצום העזרת הלמיגה מרחוק.
הלמידה מרחוק אינה תורמת לנו כרגע במצב בוא אנחנו נמצאים. הפערים הם עצומים, שלא משנה כמה נלמד הפערים לא יצליחו להיסגר עם שיטת לימוד זו.
לדוגמה, תלמידי כיתה א, שבעוד כחודשים היו אומרים לסיים את שנת הלימודים ולדעת ידע בסיסי, קרוא וכתוב, יוצאים מיכתה זו ללא ידע זה. את פערים אלו יהיה קשה מאוד לסגור, ובמקרה זה, למידה מרחוק אינה הפיתרון.
בסוף הכתבה כתוב המשפט הבא -
״מערכת הלמידה מרחוק בישראל אינה יעילה, ומאפשרת בעיקר תרגול של משימות ובדיקתם על ידי המורה, ולא התקדמות בחומרי הלימוד ורכישת כישורים.״
במשפט זה כתוב בירור, הלמידה מרחוק אינה תורמת, רק מתרגלת ומשאירה את החומר במוחנו, שכן, גם זה משהו, אבל זה לא סותר את העובדה שהיא אינה תורמת כלל.
לסיום, בכתבה זו, כתוב שהלמידה מרחוק אינה תורמת כלל להשכלת התלמידים.
הכתבה-

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מסתמן כי שנת הלימודים לא תחודש אחרי חופשת פסח ב-17 באפריל. כעת נראה כי ההשבתה של מערכת החינוך תימשך לכשבועיים נוספים, לפחות עד תחילת מאי, אז ייבחן אם להאריכה בשבועיים נוספים עד חופשת ל״ג בעומר ב-13 במאי.

ההחלטה הסופית בנושא עדיין לא התקבלה, ובמשרדי האוצר והחינוך עדיין לא נערך דיון רשמי בנושא, אך מקורות במערכת החינוך אישרו כי אינם מתכננים בשלב זה לחזור לפעילות לאחר חופשת פסח, בגלל המשך התפשטות הקורונה ברחבי הארץ. גם מנכ״ל משרד הבריאות, משה בר סימן טוב, אמר הבוקר (ב') בראיון ברשת ב׳ כי הוא מעריך ששנת הלימודים לא תחודש לאחר חג פסח.

כתוצאה מהמשך ההשבתה המסתמנת, שנת הלימודים עבור תלמידי כיתה י״ב הסתיימה למעשה במארס (במקום ביוני) בלי שנבחנו במבחני המתכונת, המשפיעים על הציונים הסופיים שלהם בתעודות הבגרות. מבחני הבגרות היו אמורים להתקיים במאי, אך משרד החינוך הודיע על דחיית רוב המבחנים ליוני ויולי ועל צמצום הבחינות ב-25%.

עד היום המשרד לא הציג תוכנית חלופית למבחני הבגרות אם יבוטלו, כמו החלפתם בעבודות חקר ברמה אקדמית, שהתלמידים היו יכולים להתחיל לעבוד עליהן בשבועיים האחרונים. בשלב זה, במערכת החינוך מסתמכים על כך שתלמידי התיכונים יוכלו להיבחן במבחנים באנגלית, מתמטיקה ולשון, וכך לקבל תעודת בגרות חלקית.

עבור שאר תלמידי התיכונים, שנת הלימודים היתה אמורה להסתיים ב-20 ביוני, אך במערכת החינוך מעריכים כי גם עבורם מדובר בשנת לימודים אבודה, ובשלב זה לא נמצא פתרון להארכת הלימודים בתיכונים בחופש הגדול.

עברו לתצוגת גלריה

בית ספר סגור בנתניה צילום: AFP

תלמידי כיתה א' לא הספיקו לרכוש כישורים בסיסיים
במשרדי החינוך והאוצר צפויים לחדש את המשא ומתן עם ארגוני המורים כדי לקיים למידה מרחוק למשך שבועות נוספים, אך הם ממתינים לקבלת החלטה סופית בנושא.

אף שמשרד האוצר הגיע לסיכום עם שני ארגוני המורים, שהסדיר את עבודתם במהלך תקופת ההשבתה הנוכחית, ההסכם עדיין לא נחתם. לפי ההסכמות, המורים בבתי הספר היסודיים ובחטיבות הביניים המאוגדים בהסתדרות המורים יעבדו מרחוק עד יום שישי הקרוב וכן במהלך חופשת הפסח - חופשת פסח מתחילה מחר (31 במרץ) - כלומר יעבדו מרחוק עד יום שישי כך שחופשת פסח תקוצר בשלושה ימים יחד עם קיצור החופש הגדול ב-9 ימים. מורי ארגון המורים הסכימו לתגבר תלמידים הניגשים לבגרות במהלך החופש הגדול. עם זאת, הארכת תקופת ההשבתה צפויה לשנות את הסיכומים, ומשרד האוצר צפוי לדרוש לקצר שוב את החופש הגדול.

מקור המעורב במשא ומתן עם המורים אמר כי ״הנזק שנוצר לתלמידים בעקבות ההשבתה הוא עצום. לא ניתן יהיה להשלים את הפערים בלמידה מרחוק, נהיה חייבים לחשוב על פתרון נוסף בהתאם להחלטות שיתקבלו״. ארגוני המורים חוששים מפגיעה בימי החופשה של המורים במהלך החופש הגדול, ולכן עדיין לא חתמו על ההסכמים שמסדירים את תקופת ההשבתה הנוכחית.

שאר התלמידים במערכת החינוך צפויים גם הם להיפגע מההחלטה המסתמנת שלא לחדש את הלימודים כתוצאה מהתפשטות הקורונה. בחטיבות הביניים נצברו פערים רבים בחומר, שיקשו על התלמידים בשנת הלימודים הבאה, ובמשרד החינוך ייאלצו למצוא פתרונות כמו קיצוץ תוכניות הלימודים.

עם ההחלטה להשבית את הלימודים לפני כשבועיים, עברה מערכת החינוך ללמידה מרחוק, שנקטעה לשבוע בגלל התמשכות המשא ומתן עם המורים. עם זאת, מערכת הלמידה מרחוק בישראל אינה יעילה, ומאפשרת בעיקר תרגול של משימות ובדיקתם על ידי המורה, ולא התקדמות בחומרי הלימוד ורכישת כישורים.

תלמידי בתי הספר היסודיים נמצאים במצב בעייתי במיוחד, מכיוון שחלקם לא רכשו את כישורי הבסיס במתמטיקה ושפה שיאפשרו להם לעבור כיתה, וגורמים במשרד החינוך הודו כי קיצור החופש הגדול בתשעה ימים בלבד אינו מספיק להשלמת החומר. בעיה זו חמורה יותר בקרב תלמידי כיתות א׳ ו-ב׳, ובקרב תלמידי כיתה ו׳ שיעלו בשנה הבאה לחטיבת הביניים.

היום הודיעו מפעילי מעונות היום המפוקחים לגילי 3-0 כי הם לא צפויים לחזור לשגרה לאחר פסח בגלל משבר תקציבי, ולאחר שמשרד האוצר הקפיא את תקציביהם בגלל התפשטות הקורונה.

ממשרד החינוך נמסר בתגובה: "מנכ"ל משרד החינוך שמואל אבואב ואנשי המקצוע של המשרד, פועלים לילות כימים וללא לאות, כדי שמערכת החינוך תמשיך לקיים למידה בשגרה ובמקביל לגבש חלופות ומענים למציאות המשתנה של ימים אלה. לצד המענים שקידם המשרד לילדי הגן היסודי והחטיבה, הוא נערך להוציא לפועל את בחינות הבגרות. לשם כך, הוא ביצע שורה של פעולות, בהן: קביעת לוח בחינות חדש ונושאים למיקוד שיכללו בבחינה. טובת התלמיד עומדת לנגד עיני המשרד, וככל שיידרש לערוך התאמות נוספות הרי שהן תבוצענה, ובלבד שהוא לא ייפגע.

"בהתאם לתרחישים הצפויים, המשרד שיבץ את מקצועות הבחירה בחודש מאי ואת מקצועות החובה בחודשים יוני -יולי. המשרד ערוך בכל ההיבטים כדי לקיים את הבחינות. במקרה קיצון בו לא ניתן יהיה לקיים את הבחינות גם בחודש יולי, הרי שהמשרד יפעל בשיתוף פעולה מלא עם נציג האקדמיה כדי לגבש עימם מתווה לחישוב הציון שיתקבל מטעם בית הספר".

# data[].attributes.attachment_link.title
"הנזק לתלמידים עצום": הלימודים לא יתחדשו אחרי פסח - שנת הלימודים בתיכונים הסתיימה

# data[].attributes.attachment_link.description
מסתמן כי שנת הלימודים לא תחודש אחרי חופשת פסח ב-17 באפריל. כעת נראה כי ההשבתה של מערכת החינוך תימשך לכשבועיים נוספים, לפחות עד תחילת מאי, אז ייבחן אם להאריכה בשבועיים נוספים עד חופשת ל״ג בעומר ב-13 במאי.

# data[].attributes.headline
מקור מידע בנושא המחאה:

# data[].attributes.subject
מקור מידע בנושא המחאה:

# data[].attributes.body
בכתבה זו אנחנו בעצם רואים כמה שהלמידה מרחוק לא טובה, ולא רק זה היא גם עושה נזק מטורף ומחריפה את האי שיוויון בביתי הספר. כתבה זו מציגה נתונים אמיתיים ועצובים מאוד כגון, של24% מהמשק הישראלי עם הילדים אין אינטרנט ל16% אין מחשב בבית בכלל ול51% מהמשק הערבי אין חיבור לאינטרנט.
כל הילדים האלו בין עם אין להם חיבור אינטרנט להיכנס לשיעור או בכלל מחשב זה מאוד יפגע בלימודים והם יהיו מפגרים בחומר וגם בבגרויות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
משבר הקורונה

השימוש בלמידה מרחוק בבתי הספר עלול להחמיר את אי-השוויון בין תלמידים, ונהלי משרד החינוך אינם נותנים מענה לבעיה זו. "קיים חשש לעלייה בנשירה וניתוק מהלימודים של תלמידים הנמצאים בסיכון", כך קובע מסמך חדש שהכין מרכז המחקר והמידע של הכנסת לוועדה המיוחדת לחינוך של הכנסת בראשות ח"כ ניצן הורוביץ (מרצ) בנוגע למתכונת למידה זו, בה נעשה שימוש נרחב בתקופת משבר הקורונה.

המסמך מסביר שהסכנה של החמרת הפערים נובעת מ"הפער הדיגיטלי וכן פערים בתמיכה וביכולת של הורים לסייע לילדיהם". מחברת המסמך, אתי וייסבלאי, מציינת ש"ארגונים בין-לאומיים ואונסק"ו, המליצו לשקול את הסיכונים לפגיעה באוכלוסיות החלשות ואת האמצעים להתמודד עימם בשעת הפעלת למידה מרחוק בשעת חירום".

במערכת החינוך קיימים נהלים מוסדרים להפעלת מוסדות חינוך בשעת חירום ובתוך כך למידה מרחוק מקוונת. ויסבלאי קובעת שהם מתמודדים "באופן מוגבל מאוד עם סוגיית המענה הנדרש לתלמידים מאוכלוסיות שונות והפערים בין תלמידים בנגישות לאמצעים טכנולוגיים הנדרשים ללמידה".

צילום: שאטרסטוק

לדבריה, "מנתוני משרד החינוך לא ברור מה שיעור התלמידים שמשתתפים בלמידה מרחוק מקרב התלמידים באוכלוסיות ומגזרים שונים, וכיצד ניתן מענה לאוכלוסיות אלה". בין היתר אין מידע על "תלמידים ועובדי הוראה שאין להם נגישות לאינטרנט ולאמצעים אחרים הנדרשים ללמידה מקוונת וכיצד פועל המשרד למניעת הגדלת הפערים במערכת החינוך בשעת סגירת בתי הספר".

על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ל-24% ממשקי הבית בישראל עם ילדים אין אינטרנט ול-16% אין מחשב ביתי. ל-78% ממשקי הבית היהודים יש אינטרנט אבל ל-51% ממשקי הבית הערבים אין חיבור לרשת. "לא ברור כיצד ניתן מענה לאוכלוסיות שונות, לרבות תלמידים ועובדי הוראה שאין להם נגישות לאינטרנט ולאמצעים אחרים הנדרשים ללמידה מקוונת מרחוק, וכיצד פועל המשרד למניעת הגדלת הפערים בין אוכלוסיות שונות", נאמר במחקר.

יו"ר איגוד מנהלי מחלקות החינוך ברשויות המקומיות אבי קמינסקי אמר למרכז המחקר והמידע של הכנסת כי אף שמערך הלמידה מרחוק פועל ומשרת תלמידים רבים תוך עבודה מאומצת של עובדי ההוראה, אין מענה מוסדר מטעם משרד החינוך לתלמידים מאוכלוסיות מוחלשות ולאלו שאין להם נגישות ללמידה מקוונת.

# data[].attributes.attachment_link.title
מרכז המחקר של הכנסת: "הלמידה מרחוק עלולה להגביר נשירה של תלמידים בסיכון"

# data[].attributes.attachment_link.description
על פי מרכז המחקר של הכנסת, קיימת גם סכנה של החמרת הפערים בין התלמידים בשל "הפער בתמיכה וביכולת של הורים לסייע לילדיהם". עפ"י הלמ"ס, ל-24% ממשקי הבית בישראל עם ילדים אין אינטרנט ול-16% אין מחשב ביתי. ל-51% ממשקי הבית הערבים אין חיבור לרשת

# data[].attributes.headline
מקור מידע בנושא המחאה:

# data[].attributes.subject
מקור מידע בנושא המחאה:

# data[].attributes.body
בסרטון זה אפשר לראות כמה למידה מרחוק לא עוזרת בכלל, ועם זאת משגעת את ההורים.
כמו שרואים בסרטון אמא מתלוננת אל הלמידה מרחוק, על כך שהמורים מצפים יותר מדי מהתלמידים כמו להתעורר מוקדם בבוקר ללמידה מרחוק ולעשות הרבה עבודות.
כמו כן הלמידה מרחוק גורמת להורים כל היום לדאוג לכך שהילדים שלהם יעשו את העבודות וכמו האמא שבסרטון שיש לה 4 ילדים והיא לא יכולה לדאוג לכולם בעיקר כשיש להם רק שני מחשבים בבית.
בנוסף השיעורים בלמידה מרחוק גורמים לילדים לקום מוקדם בבוקר כך שזה מעריך להם את היום וגורם להם להיות יותר עייפים כך שגם המורים שצריכים לקום מוקדם לא נהנים מזה וגם התלמידים.
לסיכום, האמא שבסרטון אומרת שכדי להפסיק את הלמידה מרחוק וכך גם אנחנו חושבות.

# data[].attributes.headline
מקור מידע בנושא המחאה-

# data[].attributes.subject
מקור מידע בנושא המחאה-

# data[].attributes.body
מקור מידע נוסף הוא כתבה שפרסמו אתר "גלובס".
תחילה בכתבה מספרים על כך שראש הממשלה הודיע כי בשל מגפת הקורונה, יושבתו הלימודים במסגרות החינוך ובאוניברסיטאות וגני הילדים עד לאחר חופשת פסח.
כמו שמסבירים בכתבה המון אתרים קורסים מפני שהמוני תלמידים וסטודנטים צריכים לעבוד על אותם האתרים ולכן רוב האתרים לא מצליחים לעמוד בעומס מה שמביא לתוצאה של קריסה.
"איך אומרים? קשה באימונים קל בקרב? אז לא היה קשה באימונים, כי לא היו אימונים, ועכשיו קשה מאוד בקרב" כך נאמר בכתבה על ידי סמדר מורס, מה שמתאר על כך שגם לא עשו לנו "אימונים" לשיעורים מקוונים ועל התהליך שבו מתנהלים השיעורים.
ולכן עכשיו מאוד קשה ולא נוח להתנהל בהם.
עוד נקודה שעלתה בכתבה היא שהמורים והמנהלים נאלצים לאלתר ולכן השיעורים לרוב לא ברורים ואנחנו כתלמידים לא מצליחים להבין ולהפנים את החומר מה שמקשה על פיתוח בלמידה שלנו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ביום חמישי הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו כי בשל מגפת הקורונה, יושבתו הלימודים במסגרות החינוך ובאוניברסיטאות עד לאחר חופשת הפסח, ובמוצאי שבת פורסמה הנחיה נוספת לפיה יושבתו גם גני הילדים.

המהלך ישפיע על כלל מסגרות החינוך, בתי הספר ומערכת ההשכלה הגבוהה, וישאיר בבתים כשניים וחצי מיליון תלמידים וסטודנטים. השאיפה של משרד החינוך היא להעביר את הלימודים בצורה מקוונת בתקופה זו, אך לאחר תרגיל חירום כושל ומבלי שעדיין פורסמו הנחיות למורים בכל הקשור להוראה מרחוק, לא ברור כיצד יראו הלימודים המקוונים. בהיעדר הכנה מספקת, מנהלי בית ספר ואנשי החינוך נאלצים לספק פתרונות למצב בעצמם, כל אחד לפי רמת המשאבים העומדים לרשותו ולרשות תלמידיו.

ההיערכות של משרד החינוך למצב של סגירת בתי הספר ולימודים מרחוק בשל משבר הקורונה התחילה בשבוע שעבר, אז שיגר משרד החינוך מכתב למנהלי בתי הספר בישראל בו העריך כי המצב יוחמר וכי יש להתכונן לפגיעה משמעותית בשגרת הלימודים בבתי הספר. מאז, עיקר ההכנה של משרד החינוך למצב כוללת התקשרות עם אולפנים לשידורי מערכות לימוד מקוונות לתלמידים, אשר הקמתם נעשית יחד עם חברת LNET, המספקת כבר היום למשרד החינוך מערכי למידה מקוונת הכוללים תרגילי בית ממוחשבים ושיעורים פרטיים מקוונים לצרכי תגבור.

במשרד החינוך מדברים על מערכת לימודים של שיעורים מוקלטים באולפנים של שמונה שעות ביום. לפי הערכות של מספר מנהלים איתם שוחחנו, אין זה ריאלי לצפות מתלמידים לשבת בבית ולצפות באופן פסיבי בשיעורים במשך שמונה שעות ביום, והם ייצפו רק בשיעור או שניים ביום בממוצע.

בינתיים, עד שהאולפנים יתחילו לספק חומרי לימוד, משרד החינוך מפנה מורים ומנהלים למאגר של 20 אלף יחידות לימוד מקוונות העומדות לרשות מורים כבר היום באתרי הלמידה המקוונת של המשרד. על כיתות וירטואליות ואינטראקטיביות, בהן התלמידים יוכלו להשתתף בשיעורים באופן אקטיבי, ולא רק לצפות בשיעור מוקלט אין מה לדבר. בנוסף, אנשי החינוך בבתי הספר נמצאים בחוסר ודאות לגבי התכנים שיצליחו לספק באולפנים, מתי אלה יהפכו לזמינים, וכיצד יתאימו אותם לרמות השונות של תלמידים בכיתות.

תשתיות קורסות

באופן כללי, יכולתם של אתרי משרד החינוך אלה לספק תשתית לימוד יציבה מוטלת בספק רב, בשל קריסות חוזרות ונשנות בתרגילי חירום. אפשרות של מצב חירום וסגירת בתי הספר בישראל אינה חדשה, ובתי הספר מקיימים מדי שנה תרגילי חירום, הכוללים התחברות של התלמידים ברחבי הארץ למערכות הלמידה המקוונת של משרד החינוך, מערכת אופק ומערכת גלים, ופתרון תרגילים לצורך בדיקת המערכות. מדי שנה, המערכות הללו קורסות מעומסי התלמידים הנכנסים אליהם. כך היה גם בתרגיל החירום האחרון שהתקיים לפני כשבועיים. מורים ומנהלים איתם שוחחנו סיפרו על שיעור הצלחה נמוך בביצוע התרגילים בקרב התלמידים, בשל קריסות המערכות, ועל כך שלמעלה מ-50% מהתלמידים לא הצליחו להתחבר למערכות כלל.

"במשך כל שנות הניהול שלי, בתרגילי הלמידה מרחוק לשעת חירום, התשתיות האינטרנטיות קרסו, והילדים לא יכלו לבצע את המשימות כתוצאה מהעומס על המערכות המתוקשבות. אנחנו נדרשנו לשלוח דוח מפורט אחרי כל תרגיל אודות כמה תלמידים לא הצליחו להיכנס, ואחרי שעבדנו קשה והפקנו דוחות, משנה לשנה לא היה שיפור כהוא זה", אומרת סמדר מורס, מנהלת בית ספר בתל אביב ועובדת מערכת החינוך מזה 20 שנה. "אין שום הכנה לשום צורה אחרת של למידה וירטואלית חוץ מבאתרי משרד החינוך הקורסים", היא מוסיפה, ולכן, היא מודאגת מכך שגם מערכי השיעור הקיימים, לא יהיו נגישים בשעת חירום.

"איך אומרים? קשה באימונים קל בקרב? אז לא היה קשה באימונים, כי לא היו אימונים, ועכשיו קשה מאוד בקרב", מוסיפה מורס. לדבריה, "משרד החינוך מתנהל בחוסר אחריות, ובשטח, מה שקורה הוא שמנהלים ומורים ואנשי חינוך, מתוך מחויבות אישית עושים כל מה שידם משגת, אך כיוון שכל בית ספר הוא אחר וכל מורה הוא עם יכולות אחרות, כל בית ספר פועל לפי יכולתו ולפי ראות עיניו. איפה שיש צוותים יותר מחויבים זה יפעל טיפה אחרת, אבל בסופו של דבר לאף אחד אין את הכלים ולאף אחד אין את האמצעים להפעיל לימודים סדירים באופן מקוון".

העמקת פערים סוציו-אקונומיים

"לפני שבועיים היה תרגיל של למידה מרחוק ומה שקרה במשרד החינוך זה שהאתר קרס. זה לא חוכמה לכעוס על משרד החינוך על הדבר הזה, כי בכל אתר בעולם תהיה קריסה ברגע שיכנסו מיליון וחצי משתמשים בבת אחת. אם זה יעשה לסירוגין בצורה כזו או אחרת בהיקפים גדולים, אני חושב שאתר משרד החינוך יעבוד. ביקשתי מכל מנהלי האגפים להכין את התשתית גם דרך האתרים של הרשויות המקומיות ובתי הספר, ככה שאם אתר משרד החינוך יפול, אז האתרים הנוספים או של בית הספר או הפורטלים של הרשות המקומית יעבדו בעצמם וניתן יהיה לתת מענה", אומר אבי קמינסקי, ראש מנהל אגפי חינוך.

כשנשאל כיצד יראו הלימודים המקוונים, הוא אמר כי "אלה דברים שלא התמודדנו איתם בעבר, תודה לאל, והייתה הכנה של שבועיים - שאינה הכנה מספיקה. המורים ינחו את התלמידים מה ללמוד באופן עצמאי בוואטסאפ, ובאמצעות ויקיפדיה. אבל לא לכל התלמידים במדינת ישראל יש מחשב, בעיקר לא לבדואים, לא בחינוך הממלכתי דתי, ולא בחברה הערבית. הכל תלוי ביכולת של המורה ושל בית הספר".

ואכן, לא ברור כיצד משרד החינוך יספק מענה לתלמידים ללא חיבור אינטרנט יציב או ללא מחשבים. אמש, עם ההודעה על מעבר ללימודים מקוונים באוניברסיטאות, סטודנטים בדואים בנגב ניסחו פנייה להנהלת אוניברסיטת בן גוריון בבקשה שימצא עבורם פתרון כיוון שחלקם הגדול מתגורר בישובים ללא חשמל סדיר וללא חיבור לאינטרנט. בנוסף, מנהלי בתי ספר בישובים עם מעמד סוציו אקונומי נמוך דואגים מרמת האוריינות הדיגיטלית של מורים, תלמידים והורים, ומכך שיתקשו להשתמש בפלטפורמות הדיגיטליות לצורך למידה סדירה.

"באופן כללי אני טוענת כל הזמן שמערכת החינוך, וגם בעניין הזה, היא מערכת שמצמצת את האחריות שלה בכל דבר ועניין, מעבירה משימות למורים, למנהלים ולצוותים החינוכיים בלי הכלים הנדרשים. כתוצאה מזה, בתי הספר לא יכולים לעמוד במשימות בצורה משמעותית וראויה, והרבה מהמשימות שצריכות לחול על החינוך הציבורי - חלות על ההורים", אומרת מורס. "הבעיה היא שבמצב הזה אוכלוסיות ממעמד בינוני גבוה לא נפגעות כי הם משלימים לילדים את מה שהחינוך הציבורי לא נותן - באופן פרטי. לעומת זאת, מה שקורה באוכלוסיות ממעמד סוציו אקונומי נמוך ופריפריה ושוליים, הוא שבגלל צימצום אחריות משרד החינוך והעברתה להורים, מי שאין לו אמצעים לא יכול להרשות לעצמו לפצות על המחסור בבתי הספר, והפער בין האוכלוסיות הולך וגדל.

"במקרה הזה, באוכלוסיות מבוססות יש הורים שיכולים לסייע לילד בהיבטים הטכנולוגיים אבל הידע הזה הוא לא נחלת הכלל. יש הורים שאין להם בכלל אימייל. ברור שכשההורים מכירים ומגיעים מתחום ההייטק, הם יכולים לעזור לילד להתגבר על קשיים טכניים, אבל באוכלוסיות פחות מבוססות זה לא תמיד נמצא הידע הזה, וכשאין לו במי להיעזר, אם הילד לא מצליח להתחבר למערכת או להפעיל אותה - הוא לא יצליח נקודה. מדובר באוכלוסיות שלמות שאנחנו מותירים ללא מענה בשעת חירום".

המורים והמנהלים נאלצים לאלתר

"אחד ההורים בכיתה שלי הציע שאעביר את השיעור בשירות שיחות הוועידה מרחוק זום, ואתמול ערכנו שיעור ניסיון עם הכיתה, בו לימדתי את התלמידים להשתמש במערכת", סיפר ל"גלובס" מורה בבית ספר במזרח תל אביב שביקש להשאר בעילום שם. לדבריו, הוא המורה היחיד בבית הספר שהעביר שיעור וירטואלי, וסביר שלא היה עושה זאת אם לא היה הורה לתלמיד בכיתתו אשר עובד בתעשיית ההייטק, ומכיר כלים דיגיטליים מסוג זה.

בחברות הייטק בהן נשלחו עובדים לעבוד מהבית בשל התפשטות הקורונה, נעשה כיום שימוש נרחב במערכות שונות לצורך קיום ישיבות וירטואליות אינטראקטיביות. כך למשל, המערכת של זום, שמנייתה הרקיעה שחקים בעקבות העלייה בדרישה לכלי עבודה מרחוק בעת המשבר, מאפשרת שיחות וידיאו מרובות משתתפים, לוח כתיבה וירטואלי, ויכולות מעקב אחרי משתתפים ואחר רמת הקשב שלהם לשיחה.

במשרד החינוך לא נעשתה הכנה או הכשרה של מורים לשימוש במערכות מסוג זה, למרות שהן יכולות לספק מענה מיטבי למצב. בנוסף, לדברי מורס ומנהלים אחרים, על אף שמשרד החינוך מאפשר להשתמש במערכות למידה מקוונת שאינן המערכות הרשמיות של המשרד, הוא לא מוודא פיזור של התלמידים במערכות השונות כדי שאף אחת לא תקרוס.

"כל בית ספר ומצבו הוא, אין משהו אחיד", אומרת אורית גור כהן, מנהלת בית ספר וממקימי ארגון "מנהיגים" - ארגון מנהלי בתי הספר. "לזכות משרד החינוך ייאמר שהם דרשו בהיבט הזה לפני כמה שנים רכז תקשוב, אז בכל בית ספר יש לפחות אדם אחד שאמון על זה, עבר הכשרות ואמור להכשיר את המורים האחרים, לפחות בסיסית. עם זאת, בתרגילי החירום התלמידים הם אלה שנבדקים ועכשיו פעם ראשונה שמי שנבדק זה המורים", אומרת גור כהן.

לדבריה, "שלב התכנים הוא השלב המורכב. יש מאגרים של מערכים וכדומה שמשרד החינוך התחיל לייצר, אבל בסוף זה מאוד תלוי באיזה מצב לימודי אתה, ובמורה. קשה לעשות שיעורי לייב, ויש לנו מגוון מורים - טכנולוגיים יותר ופחות. רובם לא העבירו שיעור לייב דיגיטלי קודם, ויש קושי תפיסתי, איך אני אדע שכולם נמצאים, מה רואים בצד השני, ומה נכון להעביר. אנחנו הזמנו את המורים ולימדנו אותם איך משתמשים באפליקציה ברמת שלב-שלב. לחלק מהמורים זה מאוד פשוט ולחלק זה מאוד מורכב. בנוסף, לימוד מקוון דורש מהמורים המון עבודה, לייצר תכנים מסוגים חדשים, ולבצע בדיקות והערכה כל הזמן".

"אני רוצה לקוות שמערכת החינוך מספיק ריאלית בשביל להבין שמערך למידה מרחוק לא יכסה אחד לאחד את הלמידה הקיימת היום. זה יאפשר אולי שמירה על קשר ועל מסגרת כלשהי, אבל הוא לא יוכל להחליף את בתי הספר אחד לאחד. אני לא רואה מצב בו יש מערכת מלאה לתלמיד, והוא יושב בבית לבד משמונה בבוקר עד 2-3 בצהריים ולומד. אני מניחה שבממוצע ילד יקבל בין שיעור מקוון לשניים ביום, עם עבודה שהוא יצטרך לעבוד עליה במהלך כמה ימים ולהגיש אותה. אין לנו מספיק היצע בשביל תקופה מאוד ארוכה, ובאמת בונים על בתי הספר ואני מקווה שיהיו מספיק מורים שיוכלו לעשות את זה כמו שצריך", היא מוסיפה.

שיטות לימוד מיושנות

"ההוראה והלמידה מרחוק במערכת החינוך הישראלית היא כרוניקה של כישלון ידוע מראש. משרד החינוך ניסה להטמיע את הלמידה מרחוק, אך לא ברצינות, כיוון שלא הושקעו בכך מספיק משאבים", אומר מנשה לוי, יו"ר התאגדות מנהלי בתי הספר העל יסודיים. לוי סבור כי "צריך להכין את המורים ללימוד מרחוק, וכיוון שלא הייתה הכנה מספקת בתשתיות ובתכניות שהן באחריות בתי הספר, מהפך כזה הוא לא עניין של ימים או שבועות, אלא של שנה".

לדבריו, חוסר היכולת של מערכת החינוך להתכונן למצב, נובעת משיטות לימוד מיושנות הנהוגות במערכות החינוך בישראל כיום: "הכישלון של משרד החינוך בהטמעת הלמידה מרחוק גם בעבר וגם בהווה, נובע ממודל בחינות הבגרות המיושן. מודל בחינות הבגרות מבוסס על מודל הוראה פרונטלית של מורים, ודחיסה של תוכניות לימוד והחומרים במוחות התלמידים על ידי המורים. משרד החינוך נהנה להתהדר בכך שלמנהלים ולמורים יש אוטונומיה פדגוגית מלאה אך בשטח זה לא נכון ותכניות הלימוד מוכתבות מירושלים".

לדבריו, "כיוון שהכל מוכוון לכיוון של בחינת בגרות קלאסית, גם כשהמורים מכינים לימוד מרחוק, המורים מקליטים את עצמם מלמדים שיעור של עצמם, והתלמידים צופים בשיעור. כלומר, שאין כאן למידה והוראה מרחוק אמיתית. אני לא רואה שום סיכוי שכרגע מערכת החינוך שהתרגלה כבר מאה שנה ללמד וללמוד בצורה מסויימת תצליח - בתוך יומיים-שלושה או שבוע-שבועיים, לעשות את המהפך הזה".

# data[].attributes.attachment_link.title
"למידה מרחוק במערכת החינוך הישראלית היא כרוניקה של כישלון ידוע מראש"

# data[].attributes.attachment_link.description
ביום חמישי הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו כי בשל מגפת הקורונה, יושבתו הלימודים במסגרות החינוך ובאוניברסיטאות עד לאחר חופשת הפסח, ובמוצאי שבת פורסמה הנחיה נוספת לפיה יושבתו גם גני הילדים. המהלך ישפיע על כלל מסגרות החינוך, בתי הספר ומערכת ההשכלה הגבוהה, וישאיר בבתים כשניים וחצי מיליון תלמידים וסטודנטים.

# data[].attributes.headline
המחאה שלנו- טסקט טיעון בנושא המחאה 

# data[].attributes.subject
המחאה שלנו- טסקט טיעון בנושא המחאה 

# data[].attributes.body
מצורף קובץ אשר מסביר ומסכם את נושא המחאה ולמה בחרנו דווקא בו.

# data[].attributes.attachment_link.title
טקסט טיעון המחדד את המחאה שלנו