# data[].attributes.body
freedom in Greek

# data[].attributes.body
És un nom impossible de traduir per un sol terme en català: es pot referir al país on hem nascut i, alhora, a la casa on hem passat la infantesa. En definitiva, designa un lloc on et sents arrelat, un lloc que és casa.

# data[].attributes.body
És una paraula catalana molt utilitzada en poesia. Serveis per definir un període de temps etern, infinit.

# data[].attributes.body
Estat de pau i tranquil·litat, caracteritzat per l'absència de pertorbacions emocionals, ansietat o agitació. Prové de la filosofia grega.

# data[].attributes.body
It is a French word similar to "daydream". The definition of "rêverie" is "absent-minded dreaming while awake".

# data[].attributes.body
Mot propi del lèxic solsoní. Estar engelivat significa tenir fred al cos.

# data[].attributes.body
Sangtraït és un mot que es va fer molt popular als 90's per un grup de música rock. Un sangtraït és quan et fas un pessic a la ma amb alguna eina i es queda sang sota la pell, normalment la gent en diu pessigada, però el mot concret és sangtraït; també es quan tens un blau a una ungla, que ve a ser el mateix, sang seca acumulada en aquest cas sota l'ungla.

No es fa servir habitualment però resisteix i en part gràcies a la feina feta per aquest grup.

Si en voleu escoltar alguna cançó, aquesta és tot un clàssic

https://www.youtube.com/watch?v=UJTIaGXEiwI

Núria Sabaté

# data[].attributes.attachment_caption
Que bien escondidos estaban!!!....Nunca los llegue ver.

# data[].attributes.body
Era un momento especial cuando nos decían nuestros padres vamos a buscar Gamusinos.

Mi mente infantil imaginaba un pequeño animal pequeño, peludo con grandes ojos.

Que corría mucho y juguetón.

# data[].attributes.body
En mapudungún lengua indígena, "nanai" significa "hermana mayor" y está asociado con la ternura y el cuidado maternal que una hermana mayor ofrece a sus hermanos menores. Se utiliza para expresar consuelo y protección, como una caricia que alivia el dolor o la tristeza. También puede usarse como una expresión de "yo te cuido" o "estoy aquí contigo"

# data[].attributes.body
Hi ha moltes maneres de dir rosella en català. A la zona del Bages n'hi diem pipiripip.

# data[].attributes.body
Troballa rellevant, per accident o casualitat. Associat al mon de la ciència i la investigació, a l'esforç, a la curiositat i a open mind humana...

# data[].attributes.body
It is an Irish word most ofren used as a toast when drinking, but it literally means good health or stay safe

# data[].attributes.body
Me encanta la palabra fèath. Es una palabra que viene del gaélico. Indica un estado de calma y tranquilidad, la ausencia de preocupaciones y de cualquier emoción negativa.

# data[].attributes.body
It is an English word used to describe the pleasant smell that frequently accompanies the first rain after a long period of warm, dry weather. I personally love it!

# data[].attributes.body
Un txoko es un local utilizado por grupos de amigos o familiares en el País Vasco para reunirse y disfrutar de comida y bebida juntos en un ambiente informal y acogedor. Es un lugar donde se comparten momentos especiales y se fortalecen los lazos sociales. La palabra "txoko" representa la idea de comunidad y disfrute compartido que es característica de la cultura vasca, y no tiene traducción literal al español.

# data[].attributes.body
Tere Farriols

# data[].attributes.body
Philotimo is a greek word and they say that it cannot be translated in any other language. It means that someone has respect for himself or for others. When someone does something with philotimo, he doesn't want something in return. So for Greek culture, philotimo is the right and the ethical way people treat themselves and others.

# data[].attributes.body
En Úbeda (Jaén-España), "Inchi" es una interjección que expresa sorpresa ante un hecho llamativo: ¡"Inchi" qué bonico/a que eres! Hay una compañía de telefonía móvil local que forma su nombre derivando esta palabra tan típica: se trata de la empresa "Inchinet".

# data[].attributes.body
En Castellón de la Plana, utilizamos mucho la expresión "mone" o "i avant" para indicarles a nuestros acompañantes que es "hora de cambiar de sitio", de irse...

Se suele decir en cualquier circunstancia: de fiesta, en un evento, cuando terminas la compra del super y vas a pagar. En el sentido de: "Ya lo tenemos todo. Nos vamos?"

Ja està tot. Mone? Y asi nos entendemos.

# data[].attributes.body
Quan vas a Badalona, o algunes poblacions del Maresme, escoltes la paraula micaco i micaquer, que es com diuen en aquesta zona nespra i nesprer. L'origen de la paraula és Japonès, quan al segle XVI les primeres llavors de micaquer van arribar a Badalona des de Nagasaki, gràcies a les missions cristianes que es van establir en aquesta zona.

A Badalona els micacos i tot el que els envolta són tot un símbol de la ciutat: el color micaco es lluït per les colles de cultura popular, els castellers són nomenats la colla els micacos, els badius tenen un micaquer, per festes de Maig es fa el ball del micaco, i hi ha llibres com El badiu dels micacos que recullen llegendes i rondalles.

Núria Sabaté

# data[].attributes.body
Last week I discovered this Swedish word (mangata). It's a specific word used to describe the reflection of the Moon on the water, which usually resembles a path.

# data[].attributes.body
Al Pallars i la Ribagorça fan servir aquesta expressió tan genuïna: Mai tant!. Es diu quan es vol expressar sorpresa o admiració davant d'alguna notícia inesperada o exagerada. Per exemple:

-L'únic tema que no m'he estudiat és el 7. Segur que és el que sortirà a l'examen.

-Mai tant, home!

Com ho traduiríeu al castellà o l'anglès?

# data[].attributes.body
De l'argentí, donar suport a algú o responsabilitzar-se d'alguna cosa.

# data[].attributes.body
És la meva paraula italiana, especial i profunda: Tant de bo !

# data[].attributes.body
La paraula grega "eunoia" m'agrada molt per dos motius. El primer, el seu significat: serveix per definir una ment sana, bonica, pura, lliure de prejudicis i pensaments dolents. El segon, la seva forma: és una paraula de 6 lletres que conté les 5 vocals de l'abecedari! Em sembla molt curiós.

# data[].attributes.body
Ayni es la palabra en quechua que representa la cualidad de la reciprocidad, un valor fundamental que ha servido al bienestar de generaciones de comunidades andinas desde la época preincaica hasta el día de hoy. Es un concepto que recuerda que dar está antes que recibir y se pone en practica tanto en las relaciones personales como en la interacción con la naturaleza, por ejemplo al regar las plantas o cuidar del agua, así mismo, respetando y cuidando a los animales y por supuesto aportando a la comunidad. La ley de Ayni, nos recuerda que estamos todos conectados. Hoy por tí mañana por mí. - Ana María -

# data[].attributes.body
Els japonesos fan servir aquesta expressió per agrair als companys la seva feina i esforç durant el dia. Així, a l'hora de plegar es diuen "otsukare-sama", "ostukare-sama deshita". Aurora.

# data[].attributes.body
"Purificació alliberadora de les emocions primàries mitjançant la contemplació d’una obra, d’una tragèdia" és com el DIEC defineix aquest terme, que prové del grec "kátharsis". A mi m'agrada utilitzar aquesta paraula per definir el que se sent quan acabes un llibre o una sèrie que t'ha agradat molt i amb què t'has sentit identificat.

# data[].attributes.body
La paraula portuguesa "cafuné" és l’acte d’acariciar els cabells d’una persona estimada per cuidar-la i demostrar-li afecte. Em sembla un gest tan universal, tendre i delicat que resulta difícil de resumir en una sola paraula. De fet, no conec cap altra llengua que tingui un mot per definir aquest concepte concret!

# data[].attributes.body
Hoy en día uno de los principios de la salud mental es no preocuparse, y para hacerlo más didáctico psicólogos y coaches nos marcan claramente el prefijo para que veamos que "preocuparse" es "pre ocuparse" (es decir, ocuparse de una cosa antes de que pase). Ya está bien esta explicación, pero dicen que la cultura inuit tiene una palabra específica para esta filosofía: ayurnamat, que es dejar de preocuparse por cosas sobre las que no tenemos control.

# data[].attributes.body
A Badalona hi ha moltes paraules pròpies, quan comences a tenir relació amb aquesta ciutat i ets de fora sents expressions com micaquer, micaco de badiu, color micaco... i que és un micaco? Un nespre. I que és un badiu? Una eixida o pati interior. A les cases antigues, i no tant antigues de la ciutat, és costum tenir micaquers i collir-ne quan és època, són petits i gustosos. Al diccionari, Pompeu Fabra va recollir paraules molt badalonines, ja que el va escriure a aquesta localitat i va afegir-ne algunes d'aquestes.
Núria Sabaté

# data[].attributes.body
Quan pronuncies la paraula ja dius el seu significat, quan parles fluix xiuxiueges, el so que és percep és xiu,xiu,xiu...
Núria Sabaté

# data[].attributes.body
Altra vegada vull escriure una expressió que van publicar @llenguaferits a Instagram: "Yder potje vindt zen hulletje" (literalment, 'cada pot té la seva tapa'). És del flamenc i és una manera d'expressar el que per a nosaltres és trobar la mitja taronja.

# data[].attributes.body
A mi m'agrada molt la paraula metanoia. Ve del grec i vol dir 'transformació espiritual': meta = més enllà + nous = ment. I què és una transformació sinó anar més enllà de la ment i poder copsar noves sensacions?

# data[].attributes.attachment_caption
Tenemos muchas palabras similares como este ejemplo. 

# data[].attributes.body
Palabra que al primer momento darías relación a "cráneo o cerebro". No obstante, en Perú, en la región Costa, se usa en relación para pensar o razonar. Ejemplo: Comienza a cranear. Necesitamos soluciones.

Saludos!

# data[].attributes.body
Palabra del castellano que hace referencia a una persona joven, saliente de la adolescencia. Se emplea mucho en determinadas zonas rurales del sur de España. Fdo. Miguel Ángel B.

# data[].attributes.body
Vaig veure a l'Instagram de @llenguaferits aquesta paraula tan bonica. És del filipí i vol dir 'Ganes de pessigar una cosa molt tendra'.

# data[].attributes.body
'Tiám' és una paraula del farsi que serveix per anomenar la brillantor dels ulls en conèixer una persona.

# data[].attributes.body
Mi abuela es de Navarra y siempre dice una palabra que me parece muy bonita: "cuscusear". Equivale a "curiosear".

# data[].attributes.body
En Argentina se utiliza como adjetivo para una persona tan borracha que ya está "a punto de caer".

El calificativo viene de las películas del lejano oeste, cuando el protagonista recibe uno o dos balazos pero aun así no muere y en cambio sigue caminando a los tumbos, con visible dificultad, para alcanzar a decir unas últimas palabras, revelar un secreto, devolver el tiro o realizar un último acto heroico....
En su andar ya se comprueba que "está baleado", y que pronto caerá.

# data[].attributes.body
Ara que s’acosta el 8-M, molts es fixen en societats no patriarcals com la dels bribri (a Costa Rica), en què són les dones les que lideren les famílies, hereten el patrimoni i poden preparar els rituals sagrats.

En aquesta llengua és especialment bonica la fórmula per acomiadar-se: Be' shkö́ wö̀bla wa, que podríem traduir com “Que vagi bé!”, tot i que literalment vol dir ‘camina amb els ulls’ (és a dir, ves amb compte).

# data[].attributes.body
Com hem vist, la llengua serveix per anomenar conceptes que els parlants necessiten. A la majoria de comunitats lingüístiques no els cal una paraula per referir-se al fet de volar des del terra fins a la branca d’un arbre. Però als parlants de matsés els és necessària perquè sovint es troben amb aquesta realitat: un ocell que està escarbant a terra i que s’espanta per qualsevol cosa vola fins a un arbre per refugiar-s'hi. Això és el que expressa la paraula nodo.

# data[].attributes.body
En danès, hygge es fa servir per descriure aquella sensació d'estar a gust en un lloc confortable i acollidor, en un ambient càlid i íntim., que provoca un estat d'ànim positiu i recomfortant. Vaja, allò d'estar amb la manteta, amb la tassa de te a la mà, mentre veus com neva a fora.

# data[].attributes.body
Cuando me fui a Dublín para mejorar mi inglés, me alojé con una familia que me enseñó muchas cosas, entre ellas la palabra 'sgriob'. Es una palabra del gaélico que sirve para definir el picor o escozor que se siente en el labio superior justo antes de dar un sorbo de whisky.

# data[].attributes.headline
Sabies que el cervell bilingüe és diferent?

# data[].attributes.subject
Sabies que el cervell bilingüe és diferent?

# data[].attributes.body
Tal com explica aquest vídeo de la BBC, parlar diversos idiomes ens modifica el cervell:

s’obté més memòria de treball

es té més capacitat per entendre la perspectiva de l’altre

s’augmenta la reserva cognitiva (de manera que es combat millor el deteriorament neurològic)

A més, no cal ser bilingüe de naixement. Així que mai no és tard per aprendre idiomes. Pots començar amb algun curs a la UAO CEU. T’hi apuntes?

# data[].attributes.attachment_link.title
Cómo cambia tu cerebro al hablar varios idiomas | BBC Mundo

# data[].attributes.headline
Sabah el nour wa yawm el ward walyasimin

# data[].attributes.subject
Sabah el nour wa yawm el ward walyasimin

# data[].attributes.body
L’àrab en el seu llenguatge habitual té expressions molt poètiques. Què us sembla si algú per desitjar-vos un bon dia us digués: Que tinguis un dia de flors?. No ho trobeu molt bonic?

Àrab

-        Sabah al khair

-        Sabah el nour sabah el ward walyasimin //- Sabah el nour wa yawm el ward walyasimin

Traducció literal:

-        Bon matí

-        Matí de llum, matí de roses i gessamí //- Matí de llum, dia de roses i gessamí

Traducció col·loquial:

-        Bon dia

-        Bon dia. Que passis un bon matí // - Bon dia. Que tinguis un dia feliç

Yawm elward walyasimin a tothom !!!

# data[].attributes.body
En griego mariposa es πεταλούδα (petalouda), que viene de pétalo. A veces estos bellos animales, por su forma y colores, se confunden con los pétalos de una flor, ¿no?

Para más denominaciones en otras lenguas, podéis leer este artículo.

# data[].attributes.body
Els bascos tenen diverses maneres de referir-se al mes de gener: urtarrila, ilbeltza, izotzila i lohila. Ens ha cridat l’atenció ilbeltza, que vol dir ‘mes negre’ pel que fa al temps. I és que hem començat un mes gèlid amb temporals que han afectat diversos indrets. Que ilbeltza passi sense problemes i que entrem a otsaila, el febrer, el ‘mes dels llops’.

# data[].attributes.body
En chamorro, chenchule' es el compromiso de ayuda mutua entre los miembros de la familia ampliada y entre amigos. Se ve claramente cuando alguien organiza una fiesta y los demás llevan sus respectivas aportaciones  de comida y bebida para que la fiesta quede bien: Eso es chenchule'. Me parece una palabra muy expresiva.
Rafael

# data[].attributes.body
Aquesta és la paraula que més m'estimo de l'espanyol, de l'espanyol de Mèxic, és clar. Ve de la llengua dels antics mexicans, el nàhuatl. Vol dir "acaronar amb l'ànima".

# data[].attributes.body
Paraula grega que es fa servir per descriure alguna cosa en què es posa molt d'entusiasme, creativitat i amor. A Internet he trobat "Poner el alma, creatividad y amor en lo que haces, dejando un pedazo de ti siempre en tu trabajo". S'acostaria a les nostres passió i pasión.

# data[].attributes.body
En Úbeda (Jaén) es un equivalente de la expresión que suscita la admiración del hablante: "¡Anda!". De ese modo, podemos decir, por ejemplo: ¡Inchi que nene más educado!".

# data[].attributes.body
Aquesta expressió que tenim en català m'agrada molt per la força expressiva que té. La fem servir quan volem indicar que una cosa que sembla greu, o que és preocupant no és tan dolenta o no ens hi hem d'amoïnar gaire:
"Tu rai que portes paraigua, jo en canvi quedaré ben xopa!"
"T'has descuidat la mascareta. Això rai, jo te'n dono una"
Lentament,  "rai" s'ha anat substituint pel "cap problema", però, això rai, encara podem fer l'esforç de recuperar-lo i fer brillar aquesta expressivitat que té.

Montserrat Nayach (Servei de Llengües)

# data[].attributes.body
En ibicenco se utiliza la expresión "fer cadufos" para referirse a una persona mayor que "chochea". Normalmente se le suelta a una persona de edad avanzada pero que realmente no tiene ningún problema de salud ni de memoria

# data[].attributes.headline
En Asturianu hay una palabra diferente para tener sueño (sueñu) y para las imágenes o vivencias oníricas que experimentas cuando sueñas (suañu). Se parecen, pero el matiz existe y sería incorrecto decir "tengo suañu" o "tuve un sueñu". En su lugar habría que decir "tengo sueñu" y "tuve un suañu".

# data[].attributes.subject
En Asturianu hay una palabra diferente para tener sueño (sueñu) y para las imágenes o vivencias oníricas que experimentas cuando sueñas (suañu). Se parecen, pero el matiz existe y sería incorrecto decir "tengo suañu" o "tuve un sueñu". En su lugar habría que decir "tengo sueñu" y "tuve un suañu".

# data[].attributes.body
Literalment, en alemany, cuc d'orella. Es fa servir per anomenar les cançons o melodies que s'enganxen com una mala cosa i que no podem deixar de cantar o taral·lejar durant tot el dia. Com les cançons d'aquest senyor...

Enric J

# data[].attributes.attachment_link.title
Georgie Dann - La Barbacoa (Cover Audio)

# data[].attributes.body
Durant el meu Erasmus a Santiago de Compostela, vaig descobrir la paraula "saudade" que molts ja coneixereu. És un mot difícil de traduir, i descriu un sentiment "proper a la malenconia, estimulat per la distància temporal o espacial a alguna cosa estimada i que implica el desig de resoldre aquesta distància". El record d'alguna cosa, i el desig que retorni.

En portuguès i gallec, s'ha descrit com un "bem que se padeçe y mal de que se gosta".

Hi ha una cançó preciosa del grup basc Le Mans que té per nom aquesta paraula. Molt adient aquests dies de tardor.

Chris M

# data[].attributes.body
En Italia tenemos esta palabra (culaccino) que sirve a expresar el círculo que deja un vaso frío en la mesa. Dejo una foto para que se entienda mejor.

Domenico, Torino, Italia.

# data[].attributes.body
Vi que en japonés usan komorebi, que es una palabra para denominar la luz del sol que pasa entre las hojas de los árboles, como una luz "filtrada", y los juegos de luz y sombras que proyecta. En español no tenemos esta palabra, que transmite demasiada paz.

Pablo, México

# data[].attributes.body
M'agradaria destacar la paraula de l'alemany "waldeinsamkeit" (wald +  einsamkeit = bosc + solitud). Podria ser una paraula tètrica, per parlar de gent que està sola enmig del bosc, però té una connotació més aviat positiva: serveix per expressar que et sents serè i en connexió amb la natura, lluny de l'activitat del món.

# data[].attributes.body
Literalmente, “tú me entierras a mí”. He leído que en árabe dicen esta palabra para expresar el deseo que tiene una persona de morirse antes que un ser querido por no poder soportar su muerte. Lo encuentro precioso.

# data[].attributes.body
En vasco decimos "ortzimuga" para hablar del horizonte. Lo encuentro muy bonito porque literalmente significa 'frontera del cielo'.

Aynara

# data[].attributes.body
Literalment vol dir 'm'inclino davant teu' (nama = 'inclinar', as = 'jo' i te = 'tu'). Els hindús ho utilitzen en molts casos: per saludar, per acomiadar-se, donar les gràcies, demanar permís, etc. En qualsevol d'aquests moments es mostren respectuosos amb la persona amb qui interactuen.

Ana

# data[].attributes.body
Del japonés. Significa "comunicarse con el corazón", es decir, entenderse sin necesidad de emplear palabras.

# data[].attributes.body
Si vols fer alguna aportació al Padlet, només has de clicar al símbol +, que trobaràs a la part inferior dreta. Aleshores ja podràs intervenir. Si us plau, posa la paraula al títol i no et descuidis de signar.
_____________________
Si quieres hacer una aportación al Padlet, solo tienes que clicar en el símbolo +, que encontrarás en la parte inferior derecha. Entonces ya podrás intervenir. Por favor, pon la palabra o expresión en el título y no te olvides de firmar.
_____________________
If you want to make a contribution to the Padlet, you just have to click on the + symbol, which you will find at the bottom right. Then you can take part in it. Please put the word or expression in the title and do not forget to sign.

# data[].attributes.body
Sempre m'ha agradat la paraula alemanya 'Wanderlust', que ve de wandern; (caminar) i Lust (passió). Equivaldria a 'passió per caminar', però ha acabat derivant en 'passió per viatjar'. Ni en català ni en castellà podem dir això en una sola paraula.

Marta

# data[].attributes.body
A veces, cuando tengo que hablar en castellano, me falta una expresión para "long shot".

He visto que los diccionarios lo traducen como "apuesta arriesgada" o "posibilidad muy remota", pero me parece que no es exactamente eso.

Decimos "long shot" cuando sabemos que algo es muy difícil que suceda y, si no sucede, no nos extraña.

"It's a long shot, but you never know".
"It didn't happen, but it was a long shot".

Kate, de California.