# data[].attributes.body
Kasutusalad: Kõige laialdasemalt on maniokk kasutusel toidukultuuris. Eksootilise manioki kasutamise piirid on laiad: juurest tehakse siirupit, pistetakse koogi sisse ja keedetakse supiks - kasvatusaladel on manioki juur kohalikele nagu kartul eestlastele. Väga levinud on ka maniokijuure kuivatamine ja seejärel sellest jahu tegemine. Samuti ei unustata ära manioki lehti - need on paljude kastmete põhikomponendiks. Maniokil on tähtis roll ka loomasöödana. Lisaks kasutatakse maniokki alkohoolsete jookide tegemiseks, biokütusena, riidetöötluses ja vähesel määral ka meditsiinis.

Kasvupiirkond: Maniokk kasvab kõige meelsamini troopilises ja lähistroopilises kliimas.

Kasvutingimused: Maniokk ei ole kuigi nõudlik taim. Parim temperatuur kasvamiseks on  25-29°C, ent taim talub ka jahedamat temperatuuri. Sobivad kõik mullad, mis ei ole kivised või soolased, ent eelistab keskmise viljakusega liivaseid hea äravooluga muldi.

Tähtsamad kasvatajad ja eksportijad:
Nigeeria, Tai, Indoneesia ja Brasiilia.

# data[].attributes.body
Bataat ehk maguskartul on taim, mille tärkliserohkeid magusaid mugulaid pruugitakse paljudes maades toiduks. Söödav juureosa ehk risoom on pikergune, selle sile pealispind on kollane, oranž, punane, pruun, lilla või beež ning sisu valge, punane, roosa, lilla, kollane või oranž.

Kasutusalad:

Bataati kautatakse tavaliselt toiduks ja toidu valmistamiseks, kui sellest saab ka teha värvainet

Kasvupiirkond:

Troopiline ja soojas parasvöötmelises kliimas kasvab

Kasvutingimused:

Ei kannata külmumist. Parimad kasutingimused on 24 kaadi sooja, palju päikesevalgust ja soojad ööd. Optimaalne aastane vihmasadu on 750–1,000 mm. Ei kannata liigniiskeid mulde.

Tähtsamad kasvatajad ja eksportijad:

Suurimad tootjad on Hiina, Nigeeria ja indoneesia. Pealmised eksportiad on Hispaania, Holland, Lõuna-Aafrika ja Indoneesia.

# data[].attributes.body
Apelsin on apelsinipuu vili. Apelsin on oma vilja ehituselt mari. Tema koor sisaldab ohtralt eeterlikke õlisid. Vilja mahlakas sisekest on jaotunud kilejate vaheseintega kümneks sektoriks. Nendes sektorites on ka apelsini seemned.

Apelsini kasutusalad:

Apelsinidest pressitakse mahla - kas siis koos koorega tervetest apelsinidest või kooreta apelsinide viljadest. Veel saab mahlatööstuse kõrvalsaadustest apelsiniõli. Apelsiniõie essentsi kasutatakse parfümeeriatööstuses. Apelsiniõielehtedest tehakse teed. Saab teha ka apelsinimett, apelsinimarmelaadi.

Apelsini kasvupiirkond:

Apelsin kasvab suurel hulgal lähistroopilises, troopilises ja lähisekvatoriaalses kliimas. Apelsinipuid kasvatatakse istanduses.

Apelsini kasvutingimused:

Talvisel perioodil sobib pigem jahedam temperatuur (15-19°C) ja natuke kuivem muld, suvel aga niiske muld. Sobivad erinevad mullad.

Suurimad toojad: Brasiilia, USA, Hiina, India, Mehhiko

Suurimad eksportijad: USA, Hispaania, LAV, Maroko, Egiptus

# data[].attributes.body
Teepõõsa kasutusala:
Teepõõsast (Camellia sinensis) kasutatakse tee tegemiseks. Tee on üle maailma levinud ja vee järel tarbimiselt teine jook. Teed tehakse järgnevalt: kuuma vett kallatakse kuivatatud lehtedele peale. Tee on tervisele väga kasulik jook.
Teepõõsa kasvupiirkond:
Teepõõsas on igihaljas taim, mis kasvab põhiliselt troopilises ja lähistroopilises kliimas. Vajab sooja temperatuuri ja palju niiskust.
Suurimad tootjad ja eksportijad:
Suurimad tootjad riigid on Hiina, India, Keenia ja Sri Lanka.
Suurimad eksportijad on Sri Lanka, Hiina, India ja Keenia.

# data[].attributes.body
Guajaav on väga tervislik troopiline puuvili. Sellel on unikaalne maitse ja palju tervisele häid aineid. Guajaavi taim on troopiline madalakasvuline puu, mis kasvas algselt Kesk-Ameerikas. Guajaavid taluvad nii kuiva kui ka niisket kliimat ja saavad hakkama põudadega. Küll aga ei kannata guajaav külmasid, mis on suuremad kui paar miinuskraadi. See vastupidavus teeb selle laialt levinud puuviljaks. Kaubandus guajaavidega on troopilistel aladel väga levinud.

Guajaavi kasutusalad:

Guajaavidest tehakse moose, džämme ja mahle. Guajaavi võib süüa toorelt kui ka küpsetatult. Guajaav sisaldab suurtest kogustes C-vitamiini kui ka rauda ja kaltsiumi.

Guajaavi kasvupiirkond:

Guajaav kasvab troopilistes ja lähistroopilistes alades. Guavasid kasvatatakse istandustes, sarnaselt oliividega.

Guajaavi kasvutingimused:

Guajaav ei ole oma kasvutingimuste osas nõudlik. Sobivad kõik mullad, kus vesi saab läbi voolata. Temperatuur peab püsima aastaläbi kõrge.
Suurim kasvataja ja eksportija guajaavidega on hetkel maailmas India.

# data[].attributes.body
Avokaado on kõrgema rasvasisaldusega kui enamus teisi puuvilju ja tal pole ka magusat maitset. Sellepärast kasutatakse seda puuvilja tavaliselt teistes külmtoitudes (või kuumtoitudes) mitte üksikuna. Avokaado on ka taimetoitlastele teiste rasvarikaste toitude asemikeks. Tihti on avokaadosid kasutatud koos leivaga näitesk võileibades või hamburgerites.

Avokaadosid kasvatatakse põhiliselt troopilise või vahemerelise kliimaga alades. Avokaadopuu vajab kasvamiseks sooja ja vähese tuulega piirkonda. Avokaadoviljad valmivad puul, kuid korjatakse enne küpsemist ära.

Suurimad tootjad maailmas on Mehhiko, Tšiili, Dominikaani Vabariik, Indoneesia ja USA. Suurimad eksportijad on Mehhiko, Tšiili, Hispaania, Lõuna-Aafrika ja Iisrael.

# data[].attributes.body
Ananassi kõige magusam otstarve on süüa selle viljaliha või juua mahla. Lõunamaades nagu Lätis või ananasse eksportivas Keenias müüakse puuvilja tee ääres, et turistid ja kohalikud saaksid hetke oma kiiretest eludes puhata ja mõnuleda meeliergutava maiuse rüpes. Lõuna-Ameerikast pärinevat vilja kasutatakse puuviljasalatites, pizza katetes ning kohati pistavad aplad ameeriklased paar ananassilõiku ka hamburgeri vahele. Purustatud ananassi võib leida jogurtites, moosis, maiustustes ja jäätises. Ananassimahl annab maitset alkohoolsetele jookidele. Ananass on vajalik mangaaniallikas, nimelt leidub metabolismi kiirendavat ainet sajas grammis ananassis isegi 0,927 mg, mis moodustab meie päevasest vajadusest tervelt 44%.

Ananassi kasvatatakse Brasiilias, Filipiinidel, Tais, Costa Rical, Indoneesias, Indias, Keenias ja paljudes teistes toredates riikides. Eelmainitud paikades on palav aastaringselt, viljakad mullad, sajab palju ning maapind on piisavalt tasane ananassiistanduste jaoks. Kasvupiirkonnaks on seega ekvatoriaalsed alad ja niiskemad troopilised alad.

Kuigi ananass on väga maitsev vili, peavad mõned riigid vajalikuks seda teistele ka pakkuda ja ekspordivad vilja. Need riigid on: Tai, Costa Rica, Brasiilia, Filipiinid, Indoneesia, India, Nigeeria, Hiina ja Mehihko.

# data[].attributes.body
Mangosid süüakse tavaliselt värskelt, nii pooltoorelt kui ka küpselt. Mangodest valmistatakse salateid, mahla, marmelaadi ja džemmi ning süüakse ka keedetud või praetud seemneid. Kuna seemned on väga tärklise rikkad, valmistatakse neist jahu, tärklist ja kasutatakse ka looma söödana.

Mango taimed taluvad erinevaid kliima tingimusi ning suudavad kasvada nii jahedas kui ka kuumas , nii niiskes kui ka kuivas kliimas. Optimaalne maksimaalne temperatuur on 27-36 °C ning minimaalne üle 5°C . Mullad ei pea olema väga viljakad ning kasvavad kõige paremini all pool 1200 m.

Suurimad tootjad on India, Hiina, Tai ja Indoneesia. Suurimad eksportijad on Mehhiko, Filipiinid, Pakistan ja Brasiilia.

# data[].attributes.body
Meie kaubandusvõrgus on saadaval eelkõige magusad dessertbanaanid, mida tarbitakse peamiselt lihtsalt süües. Troopikas kasutatakse toidu valmistamisel laialdaselt tärkliserikkaid jahubanaane. Toidu valmistamisel banaane praetakse, keedetakse koos koorega, aurutatakse koos riisiga, neist saab valmistada džemmi, banaaniõli jms. Samuti tarbitakse kuivatatud banaanilaaste.

Banaanid nõuavad rohke päikesega kasvutingimusi, saadava päikese hulk määrab ära viljade küpsustaseme ja puu suuruse.

Suurimateks tootjateks maailmas on India, Hiina, Filipiinid, Ecuador ja Brasiilia. Suurimateks eksportijateks on Ecuador, Filipiinid, Costa Rica ja Kolumbia.

# data[].attributes.body
Varres olevast mahlast saadakse suhkrut. Tootmisjääkidest tehakse rummi. Lehti söödetakse loomadele. Nendest valmistatakse ka paberit, riiet, kemikaale, kiudplaate. Lehti kasutataske ka kütteks.

Põhiliselt kasvab troopilises kliimas. Nõuab kasvamiseks palju vett, sademete hulk ei tohi olla alla 1500-2500 mm/a, soojust, viljakat pinnast või rohket väetamist. Kasvab peamiselt Hiinas, Indias ja Lõuna-Ameerikas. Saab kasvada ka Euroopa lõunaosas, näiteks Hispaanias, Madeiral ja Portugalis. Eksportijad: Hiina, Brasiilia, India ja Kuuba.

# data[].attributes.body
Kohviube toodavad peamiselt väiketootjad ning suurfirmad ostavad neilt kaupu kokku. Keenia kohvioad on kasutuses terves maailmas.

Tegemist on Aafrika suuruselt 5. kohvitootjaga.

Umbes 6 miljonit keenlast on tööalaselt hõivatud millegagi kohvitööstuses. Olulisemad kohvikasvatuse alad on vulkaanide ümbruses.

POOLIK