# data[].attributes.body
WHAT

# data[].attributes.headline
eksperment på hvordan kan salt få is til å smelte

# data[].attributes.subject
eksperment på hvordan kan salt få is til å smelte

# data[].attributes.body
Hanne Kristin Thorsen
Hanne Kristin Thorsen
Iskremfabrikk - ungdomstrinnet
I dette forsøket skal elevene lage yogurthis ved hjelp av en kuldeblanding med snø og salt. 

Vet dere hva en kuldeblanding er? 

Før kjøleskap og frysere ble oppfunnet var det vanlig å lage kuldeblandinger for oppbevaring av mat. Nå skal vi se på hvordan det kunne fungere i praksis.

Gruppeinndeling:
Dere skal nå gå sammen 3-4 stykker i hver gruppe, og gjennomføre forsøket ved å følge beskrivelsen dere har fått utdelt.

Materialer og utstyr:
I dette forsøket bruker vi kjente, vanlige stoffer dere kjenner fra dagliglivet. Det samme gjelder utstyr.
·         Yogurth
·         Liten plastpose med zip-lås
·         Større plastpose, f.eks brødpose
·         Grovt salt
·         Snø (eller isbiter, dersom snø ikke tilgjengelig)
·         Termometer

Sikkerhet
Som dere ser er det skal vi ikke bruke hverken etsende eller giftige kjemikalier i dette forsøket, ei heller brenner o.l. utstyr som kan innebære risiko. Det eneste vi behøver å tenke på er at vi ikke skal holde fingrene for lenge i kuldeblandingen eller snøen, for å unngå frostskader. 

Framgangsmåte:
Fyll den lille plastposen med yogurth og lukk igjen zip-låsen. Så fyller du den store posen med fire deler snø (f.eks 8 dl). Bland så oppi en del salt (2dl salt, dersom 8 dl snø), og rør rundt i blandingen. Bruk skje, for denne blandingen blir kald. Sett den lille plastposen oppi kuldeblandingen i den store posen. Klem videre luften ut av den store posen, og lukk den. 

Klem på blandingen, og kjenn hva som skjer med yogurthen. Nå skulle vi målt temperaturen i blandingen, men dessverre er begge termometrene defekte, og vi må nøye oss med å rett og slett kjenne etter. 

Hva tror du har skjedd med temperaturen i blandingen? Hvordan kan du forklare den lave temperaturen i blandingen?

Her kan man prøve ut om iskremfabrikken kan forbedres. Det gjøres ved å gjenta forsøket flere ganger, men endre blandingsforholdet mellom salt og snø for hver gang. Noter resultatene i en tabell som vist nedenfor (tabell 1). Dette gjør du for å se hvor lav temperatur kan du oppnå?.

Tabell 1.Temperatur i kuldeblandingen ved ulike saltkonsentrasjoner. Tabellen har følgende kolonner:
Snø i desiliter | Salt i desiliter | Blandingsforhold salt/snø | Målt temperatur i posen. 
 
Faglig forklaring: 
Det som skjer er at temperaturen i kuldeblandingen av snø og salt synker. Vi senker altså frysepunktet for vannet. Ved riktig blandingsforhold, tre deler snø og en del salt, kan temperaturen synke helt til -21 °C! 

På makronivå: Snøen smelter og saltet løses i vannet. Begge disse prosessene krever energi. Disse prosessene tar energi i form av varmeenergi fra omgivelsene, derfor synker temperaturen. Energien brukes til å bryte bindingene mellom vannmolekylene i snøen, og til å løse opp bindingene mellom saltpartiklene, slik at de løses i vannet. Slike prosesser, som krever energi, kaller vi for endoterme prosesser. 

På mikronivå: Vann (H2O(l)) består av en stor mengde vannmolekyler (H2O). Hvert vannmolekyl består av to hydrogenatomer (H) og ett oksygenatom (O). Salt er en kjemisk forbindelse av natrium (Na+) og klor (Cl-), som sammen danner saltkrystaller (NaCl(s)).

Når salt kommer i kontakt med vann eller is, brytes bindingene i saltkrystallene (NaCl(s)), og positive natriumioner (Na+) og negative klorioner (Cl-) frigjøres. Disse ionene blander seg med vannmolekylene og gjør det vanskelig for vannmolekylene å komme så tett innpå hverandre at de kan danne iskrystaller, selv om temperaturen ligger under frysepunktet. 

I en blanding av is/snø og vann ved null grader eksisterer det likevekt: I de ytterste delene av isen7snøen det alltid vannmolekyler i væskefase. Nye vannmolekyler får kontinuerlig kontakt med isen/snøen, der de fanges inn og får iskrystallene til å vokse. Men like kontinuerlig er det vannmolekyler som forlater iskrystallene. Når det er likevekt, er det like mange vannmolekyler som tilføres og som forlater isen. Tilsetter man saltet NaCl(s), klarer ikke natrium- og klorionene like lett å plassere seg i iskrystallene. De sprer seg i stedet i vannet og fortrenger vannmolekyene. Det betyr at det nå er noen færre vannmolekyler som kan fanges inn av iskrystallene – men samtidig er antallet molekyler som forlater iskrystallen, uforandret. Resultatet er at iskrystallen mister mer vann enn den tar opp, og at isen smelter.

Hva vil temperaturen i kuldeblandingen være når snøen i kuldeblandingen er halveis smelta?

Smeltetemperaturen til is og snø er som kjent 0 grader celsius. Dette kaller vi frysepunktet for vann/smeltepunktet for is og snø. Det vil si at dersom man har is eller snø som smelter, vil temperaturen holde seg på frysepunktet så lenge det er snø eller is der. Ved å tilsette salt, så senkes smeltepunktet for snø/is. Ved det rette blandingsforholdet mellom is/snø og salt vil temperaturen synke til 21 grader celsius (ved 23,3 % salt i forhold til is/snø). Is/snø og salt kan ikke være blandet over denne temperaturen, da vil det ikke lenger være is der. 

Dersom omgivelsene har en annen temperatur enn smeltepunktet vil blandingen oppta varme fra omgivelsene til alt er smeltet eller frosset. Kuldeblandingen av snø og salt vil her oppta varme fra omgivelsene, hvor det er romtemperatur.

Tilsvarende kan ikke ren is/snø holde temperaturer over 0 grader celsius, da vil det ikke lenger være is/snø der men vann pga smelting. 

Kan du nevne praktiske eksempler fra dagliglivet hvor man kan utnytte det som skjer her? 

Praktiske eksempler:
Smelte bort is fra en trapp. Dersom det har fryst is på trappa ute, kan vi strø salt på isen slik at den smelter, og saltvannet kan lett kostes bort. Hvis lufttemperaturen nærmer seg -20°C virker ikke metoden. Men da er ikke behovet like stort, for da er ikke isen så glatt. Dette pga da er færre partikler på ytterste delen av isen i vannfase (Naturfagsenteret.no).

Salting av veier. Salt brukes for å opprettholde eller oppnå bar veg. Bar veg gir normalt bedre framkommelighet og sikrere kjøreforhold enn en veg med snø- eller isdekke. Det er flere egenskaper ved saltet som utnyttes når veger saltes: Det senker frysepunktet slik at vann ikke fryser ved kuldegrader. Det hindrer at snøen fester seg til vegbanen/pakker seg sammen. Det kan smelte snø og is (Vegvesen.no).

Fagspesifikke begrep:
Kuldeblanding er en blanding av to eller flere stoffer der det ved blandingen bindes varme, slik at temperaturen synker. Det finnes et meget sort antall resepter på slike blandinger. De mest vanlige er blandinger av is og snø og forskjellige salter. Med tre deler is og en del koksalt kan temperaturer helt ned til -21°C oppnås, med kalsiumklorid kan man komme under -50°C (Snl.no, Store norske leksikon).

Endoterm prosess, kjemisk reaksjon eller faseforandring som forbruker varme. I en endoterm reaksjon vil produktene være mer energirike enn reaktantene.  Alle fordampningsreaksjoner, og de fleste smeltereaksjoner, er spontane, endoterme reaksjoner (Snl.no, Store norske leksikon).

Simuleringer: 
Simuleringer som kan benyttes i forbindelse med forsøket, hentet fra artikkelen «Alt er partikler» (Tveita, 2006).

Simulering av de tre fasene for samme stoff: http://www.harcourtschool.com/activity/states_of_matter/index.html

Hva som skjer når salt smelter is:

Simulering av isfase med vannfase på overflata: http://antoine.frostburg.edu/chem/senese/101/solutions/faq/why-salt-melts-ice.shtml

Her kan du legge merke til at partiklene i fase vibrerer på samme sted, mens partiklene i vannfase kan bevege seg rundt hverandre, og rotere. Ved å øke temperaturen ser du at noen flere vannmolekyler blir i væskefase, og ved å senke temperaturen ser du at færre vannmolekyler blir i væskefase. 
Jon Kristian Anda
Jon Kristian Anda
Energi og varme

Jeg har valgt å presentere et eksperiment om varmeoverføring (energioverføring) mellom objekter med samme temperatur. 

Tenk deg at du kler på deg om morgenen. Når du knepper igjen buksesmekken kjenner du kanskje at knappen er mye kaldere enn selve buksa? Det er bare noe en føler, for både knappene og resten av buksa holder romtemperatur.

Sånn er det med doringen også, den kan føles fryktelig kald med det første...

Ideen er at elevene skal få erfare hva som skjer dersom man legger noen isbiter på ei stekepanne (kald), og noen isbiter på brødfjøla. Stekepanne føles kaldes så derfor smelter kanskje isbitene saktere enn på brødfjøla?
Nei, stekepanna holder romtemperatur (faktisk!). Stekepanna leder varmen bedre enn fjøla (suger liksom til seg energien). Energien i isbitene vil bli sugd ned i stekepanna og isbitene smelter raskere enn isbitene på brødfjøla.

Ved å analysere en hendelse kan man øke forståelsen av hva som faktisk skjer. Elevene kan a finne på egne eksempler ang. smelting av isbiter: sette opp egne parameter osv. -> hva vil skje dersom man legger stekepanna og brødfjøla i to forskjellige rom med forskjellig temperatur?
Endre Knudsen
Endre Knudsen
Metabolismens bidrag til CO2-nivået i atmosfæren, samt hva som skjer når CO2 løses i vann

Demonstrasjon, som også kan legges opp som forsøk

Nivå: ungdomsskole/vg1

CO2 blakker kalkvann, og et enkelt parallelt oppsett med kalkvann i reagensglass/begerglass påført kork utstyrt med to vinklede glassrør/sugerør benyttes til å demonstrere forskjeller i CO2-nivået i innåndingsluft (innpust) og utåndingsluft (utpust). Et tredje reagensglass/begerglass kan utstyres med pH-meter eller tilføres indikator for å demonstrere endringer i pH og løselighet av kalsiumkarbonat.

Marianne Hagell
Marianne Hagell
Hva skjer på molekylnivå når væske går over til fast form?

Demonstrasjonen er tenkt brukt i repetisjon/kartleggingsarbeid om forståelsen av stoffer på molekylnivå og hvordan molekylenes «oppførsel» henger sammen med faseoverganger (ungdomskole).

Forskerspiren: 

• formulere testbare hypoteser, planlegge og gjennomføre undersøkelser av dem og diskutere observasjoner og resultater i en rapport

Fenomener og stoffer:

• beskrive sentrale egenskaper ved gasser, væsker, faste stoffer og faseoverganger ved hjelp av partikkelmodellen

Utstyr: 
To like beholder, kasserolle, kokeplate, fryseboks, målebeger, tusj, vann og kokosfett/smør.

Framgangsmåte: 
1.      Måler opp lik mengde av begge   væskene.
2.      Fyller over i beholderene slik at det er likt nivå av de to væskene og setter merkestrek. 
3.      Setter begge beholderne i fryseren, og lar de stå der til er frosset. 
4.      Elevene lager hypoteser.
5.      Resultatet studeres – diskuter par-del. 
6.      Oppsummering i felleskap. 

Noen aktuelle spørsmål: 
-        Hva er det som gjør at væskene forandrer form? 
-        Hva består de to væskene av? 
-        Hvordan oppfører molekylene seg når væsken er flytende? 
-        Hvordan oppfører molekylene seg etter at væskene har vært i fryseboksen?
-        Hva kan man si om volumet før og etter nedfrysning? 
-        Hvis man tenker tilbake på hvordan molekyene oppfører seg etter nedfrysning, hvordan sammenheng har det med volumet? 
OSV...

Truls Høye Ekholt
Truls Høye Ekholt
Hvordan antennes egentlig en fyrstikk?



Jeg ser for meg at dette opplegget inkludert den kreative bearbeidingsoppgaven vil passe for elever på kjemi programfag i vgs. Selve demonstrasjonen er på makronivå og kan passe for lavere nivå, mens den tilknyttede oppgaven går ned på mikronivå som forutsetter kunnskaper fra kjemi programfag. Likevel vil oppgaven også kunne passe inn i VG1 naturfag hvis den blir justert fra å kreve forklaringer med reaksjoner på mikronivå til stoffer på makronivå.



Utstyr:

En eske fyrstikker med god ripeflate

En eske fyrstikker med veldig slitt ripeflate

Sandpapir

Dokumentkamera eller annet kamera som kan forstørre



Introduksjon

Alle har et forhold til fyrstikker og alle klarer å tenne en fyrstikk, men vet dere egentlig hvorfor fyrstikken tar fyr?

Bruk 3 minutter til å skrive ned en hypotese. Snakk med sidemannen om du vil.



Lærer demonstrerer (med bilde fra kamera på storskjerm):

(akkurat hva lærer sier og selv tar opp kommer selvsagt an på responsen fra elevene og hva de kommer med innspill om, men sørg for å komme innom alle de ønskede/skisserte temaene)



Start med å tenne en fyrstikk på helt vanlig måte (med den gode ripeflaten).



Spør elevene: Har måten jeg gjør det på noen betydning?

Kom inn på og demonstrer ulik hastighet og kraft mot ripeflata (konkluder at sakte og løst går ikke).



Hva med denne fyrstikkesken? (med slitt ripeflate, uten å nevne det til elevene)

Forsøk å tenne, fort og kraftig som vi nettopp kom fram til – det går ikke. Hvorfor?

Kom inn på ripeflaten.

Vis nærbilde av de to ulike.

Kom inn på friksjon og varme (om ingen nevner varme så foreslå/spør om å gni håndflatene mot hverandre).



Hva med sandpapir? Kan det brukes til å antenne fyrstikken? Det er jo ruglete og gir mye friksjon.

Demonstrer forsøk. Hvorfor funker det ikke?

Ta opp branntrekanten – er det noe som mangler? Har vi ikke alle betingelser oppfylt? Brennbart materiale, oksygen, varme?

Noe forskjell på ripeflata til en ny fyrstikkeske og sandpapir må det tydeligvis være. Tenk tilbake på den slitte ripeflata. Det kan ikke bare være den ruglete overflaten som blir slitt vekk.



Gi elevene 3 minutter til å justere på sine gamle eller sette opp nye hypoteser. Diskuter med sidemannen om de vil.



Så – har vi funnet ut noe? Er det noen som har kommet fram til noe nytt?

-Naturlig å forvente forslag om at det må være noe annet på fyrstikkesken, på ripeflata, som trengs for at fyrstikken skal antennes.



Oppsummering

Kort fortalt er det kjemiske reaksjoner mellom en kombinasjon av stoffer på fyrstikkhodet og ripeflata som settes i gang av friksjonsvarme og utvikler så mye varme at trevirket i fyrstikken tar fyr.

Mer detaljer om hvilke kjemiske stoffer som er involvert skal dere få undersøke og presentere i en gruppeoppgave.



Avslutt med å vise 1 min langt filmklipp: https://tv.nrk.no/serie/oeyeblikket/DMPV73051915/sesong-1/episode-14


Hans Jakob Torgersen
Hans Jakob Torgersen
Syntese av natriumacetat

Jeg tror jeg skal demonstrere og fundere rundt syntese av natriumacetat. Det er en relativ enkel syntese som man kan gjøre hjemme, samt at slike "acetater"
 er mye brukt i kjemisk industri, og selv så bruker jeg mye etylacetat i min jobb.
... nei, jeg bruker det ikke til å fjerne neglelakk ...
Det innebærer litt koking på kjøkkenet av eddik og natriumbikarbonat, fjerning av vann og så videre. Nivået er VGS Kjemi 2.

Hvis jeg ikke får tak i rent nok bakepulver så skal jeg gjøre et enklere eksperiment med faseovergang, varmeutvikling, antennelsespunkt osv ... et partytriks som fungerer godt på Hedemarken. Dynk en hundrelapp i sprit, og tenn på. Femtilapp fungerer også.
Hva brenner? Hvorfor brenner ikke seddelen opp? Hvorfor er seddelen fuktig etter at all alkoholen er borte? Hva er reaksjonsproduktene?
Nivået her er VGS Kjemi 1.
Anna Svare
Anna Svare
Blåse opp ballonger

Alle som har arrangert barnebursdag vet at å blåse opp mange ballonger kan være ganske slitsomt...;) I dette forsøket skal vi se på 3 ulike måter å blåse opp en ballong på, uten at du trenger å bruke lungene;
Utvikling av CO2 ved gjæring, utvikling av CO2 ved blanding av syre og natron/hjortesalt og oppvarming av luft.

Bakgrunn: 
Jeg tenker at dette forsøket passer å gjennomføre på ungdomsskolen (9.klasse), når elevene har vært gjennom celleånding og har lært litt om grunnstoffer og periodesystemet. Avhengig av størrelsen på klassen ser jeg for meg at klassen kan deles i tre (evt seks) grupper som skal få gjennomføre hvert sitt forsøk og demonstrere det for resten av klassen. På denne måten får de også trening i å "snakke naturfag", og det gir meg som lærer en fin mulighet til å få et innblikk i hvordan de har tenkt og arbeidet. 

Kompetansemål som dekkes:
Forskerspiren:
formulere testbare hypoteser, planlegge og gjennomføre undersøkelser av dem og diskutere observasjoner og resultater i en rapport
Mangfold i naturen:
beskrive oppbygningen av dyre- og planteceller og forklare hovedtrekkene i fotosyntese og celleånding
Fenomener og stoffer:
(vurdere egenskaper til grunnstoffer og forbindelser ved bruk av periodesystemet)
undersøke egenskaper til noen stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger
planlegge og gjennomføre forsøk med påvisningsreaksjoner, separasjon av stoffer i en blanding og analyse av ukjent stoff

Gjennomføring:
Utstyr:
Vann
Eddik 7%
Sukker
Gjær
Natron, hjortetakkesalt el hornsalt
Flasker
Ballonger
Fryser (eller eventuelt ute nå på vinteren)

Fremgangsmåte:
Alle gruppene må planlegge forsøket og skrive en hypotese før de starter. De får tre flasker hver og skal variere en faktor, f.eks. temperatur eller mengde av et stoff.

Gruppe 1 skal se på hva som skjer når gjær, sukker og vann blandes i en flaske (trenger vann, sukker, gjær, flasker, ballonger). En mulighet er å variere temperatur på vannet eller sukkermengden.

Gruppe 2 skal se på hva som skjer når eddik blandes med natron/hornsalt/hjortesalt. (Trenger eddik, natron, flasker og ballonger. Eventuelt en bolle med varmt vann). En mulighet er å variere mengde eddik eller natron, eller eventuelt temperatur.

Gruppe 3 skal se på hvordan vi kan utnytte luft og temperaturforskjell for å blåse opp ballongen. (Trenger flaske, ballong, varmt vann, fryser/ute.) Eksempler på spørsmål de kan utforske er: Hva skjer dersom vi setter en flaske (uten kork) i fryseren, tar den ut og putter på en ballong over åpningen? Endrer det seg om vi putter flasken i varmt vann? Hva om vi setter flasken tilbake i fryseren/ut? 

En del av poenget med dette forsøket er at elevene selv skal få gjennomføre og presentere forsøket for de andre elevene, og prøve å gi en forkalring på hva som skjer og hvorfor. Her vil selvfølgelig læreren ha en viktig rolle, ved å stille spørsmål som setter igang refleksjon og fremmer læring hos elevene.
Live Selmer HansenLøselighet i vannDemonstrasjonsforsøk: Vanlig salt (NaCl) løser seg opp i vann, men hvor blir det egentlig av? Hvis vi blander f eks 100 g salt i 0,5 liter vann, hvor mye kommer dette til å veie etterpå? Elevene får komme med sine egne teorier og diskutere dem først, før jeg viser på en vekt, og vi diskuterer resultatet.Etterpå kan elevene selv få gjennomføre eksperimenter med vann ved å teste ut vannløseligheten til forskjellige stoffer, undersøke hvor mye av et stoff som f eks salt som kan løses i en viss mengde vann. De kan øve seg på å planlegge forsøkene og sette opp hypoteser før de gjennomfører forsøkene.Opplegget er tenkt brukt på ungdomstrinnet, under fenomener og stoffer, hvor det står at eleven skal kunne undersøke og klassifisere rene stoffer og stoffblandinger etter løselighet i vann, brennbarhet og sure og basiske egenskaper.
Live Selmer HansenLøselighet i vannDemonstrasjonsforsøk: Vanlig salt (NaCl) løser seg opp i vann, men hvor blir det egentlig av? Hvis vi blander f eks 100 g salt i 0,5 liter vann, hvor mye kommer dette til å veie etterpå? Elevene får komme med sine egne teorier og diskutere dem først, før jeg viser på en vekt, og vi diskuterer resultatet.Etterpå kan elevene selv få gjennomføre eksperimenter med vann ved å teste ut vannløseligheten til forskjellige stoffer, undersøke hvor mye av et stoff som f eks salt som kan løses i en viss mengde vann. De kan øve seg på å planlegge forsøkene og sette opp hypoteser før de gjennomfører forsøkene.Opplegget er tenkt brukt på ungdomstrinnet, under fenomener og stoffer, hvor det står at eleven skal kunne undersøke og klassifisere rene stoffer og stoffblandinger etter løselighet i vann, brennbarhet og sure og basiske egenskaper.
Cathrine R Winje
Cathrine R Winje 
Massetetthet
 
Hensikt:
Introdusere massetetthet for elevene samt gi de innsikt i at ulike stoffer i hverdagen har forskjellig massetetthet. Elevene kan utforme hypoteser til forsøket basert på følgende spørsmål fra læreren: 
1) Ved hvilket lag slutter de ulike tingene å synke? 
2) Hvorfor slutter de ulike tingene og synke ved dette nivået?
 
Det er tatt utgangspunkt i følgende kompetansemål etter 10.trinn: 
 
Forskerspiren
Mål for opplæring er at elevene skal kunne formulere testbare hypoteser, planlegge og gjennomføre undersøkelser av dem og diskutere observasjoner og resultater i en rapport
 
Fenomener og stoffer:
Mål for opplæring er at elevene skal kunne undersøke egenskaper til noen stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger
 
Forsøket kan også  benyttes til deler av følgende kompetansemål etter 7.trinn, eller som en repetisjon: 
 
Fenomener og stoffer:
Mål for opplæring er at elevene skal kunne beskrive sentrale egenskaper ved gasser, væsker, faste stoffer og faseoverganger ved hjelp av partikkelmodellen
 
Praktisk gjennomføring:
Utstyr: 
Stort glass
Plastikk gjenstand 
En kork
En drue
 
Kjemikalier: 
Sirup 
Matolje
Vann 
 
Fremgangsmåte:
1) Fyll 1/3 av glasset med sirup
2) Fyll deretter den neste 1/3 av glasset med matolje
3) Fyll de siste 1/3 av glasset med vann slik at glasset er helt fylt opp
4) La glasset stå litt slik at lagene får komme frem
5) Slipp plastikkdelen, druen og korken i glasset etter hverandre
Linn Anette Haug
Linn Anette Haug

Dette eksperimentet er todelt og handler om vannets frysepunkt. Elevene vil også få erfaring med å plotte resultater, samt skrive rapport med bl.a. beskrivelse, forklaring og evt. feilkilder.

1.forsøk:
I det første forsøket er poenget å se om man kan finne måter å manipulere vannets frysepunkt.

Da trengs: Et glass med isbiter, salt og termometer, samt et skjema for å plotte temperatur i glasset (Y) mot tid (X).

Elevene jobber sammen i par.

Hver gruppe følger først med på temperaturen i glasset etter hvert som tiden går (f.eks 0-5-7,5-10-12,5-15 minutter). Deretter tilsetter de en god mengde salt (evt. annet stoff) i glasset, og ser hva som da skjer med temperaturen. 

De vil da få en kurve hvor temperaturen øker med tiden, før den flater ut. Da tilsettes saltet, og temperaturen synker igjen.

2.forsøk:
Nå som de har lært hvordan de kan manipulere vannets frysepunkt, kan de bruke denne kunnskapen til å lage iskrem uten fryser!

Da trengs: 2 fryseposer, salt, isbiter, melk, fløte, sukker, vaniljesukker, evt.smakstilsetning, ett glass eller en skål og en skje til hver elev.

Man blander 1,5 dl melk, 1,5 dl fløte, 0,5 dl sukker, 1 ts vaniljesukker, evt.smak i den ene posen. 

(Melkeallergi: Saftis: 0,5 dl solbærsirup, 0,5 dL sukker, 1,5 dl vann)

Knytt godt sammen, men la det være litt luft igjen mellom ingrediensene og knuten. Tilsett ca.20 isbiter og 10 ss salt i den andre posen, og legg iskremposen oppi denne, knytt godt.

Dekk posen med kjøkkenhåndkle og rist godt i 7-12 minutter. Dette er ganske tungt, så partnerne bør dele på dette.

Deretter fjerner man den ytterste posen, over en vask, skyller vekk saltet fra ett hjørne av iskremposen, før man klipper en åpning der. Fordel iskremen i to glass. Enjoy!
Line Klepsvik
Line Klepsvik
Friksjon

Hensikt:
Gi elevene en introduksjon til friksjon. Det er et forsøk hvor det på forhånd kan stilles to spørsmål, så elevene må fremstille individuelle hypoteser til utfallet av forsøket. 

Med tanke på læreplan er friksjon fremhevet i fysikk 1 som er et utdanningsprogram for studiespesialisering, men med tanke på vanskelighetsgraden kan det brukes tidligere også.

Utstyr:
To like glass med lokk
Vann
Ringperm eller lignende

Fremgangsmåte:
1) Fyll ett av glassene med vann
2) Ta på lokkene på begge glassene
3) Legg ringpermen på gulvet og start begge glassene på toppen (ringpermen vil fungere som en rampe)

Spørsmål:
1) Hvilket av glassene kommer til å rulle rasket ned "rampen"?
2) Hvilket av glassene kommer til å rulle lengst

Melek Gulcicek
Melek Gulcicek
Syrer eller baser

I dagliglivet bruker vi både syrer og baser. Mange frukter inneholder syrer, og mange kjemikalier inneholder baser. I dette forsøke kan vi se nærmere  hvilke matvarer som inneholder syrer og hvilken stoffer som inneholder baser.

Fenomener og stoffer: Etter 7.trinn: - gjennomføre forsøk med kjemiske reaksjoner og forklare hva som kjennetegner disse 

 

Etter 10.trinn: - gjennomføre forsøk for å klassifisere sure og basiske stoffer - undersøke kjemiske egenskaper til noen vanlige stoffer fra hverdagen - planlegge og gjennomføre forsøk med påvisningsreaksjoner og analyse av ukjent stoff 

Utstyr:
Rødkål indikator
Sitron, natron, eddik, cola, såpe, klorin.
Glasser
. Rødkål indikator lages av rødkål før arbeidet ( Kokk opp en halvliter vann med hakket rødkål i en kjele, og etter rødkål er blitt avkjølt sil væsken gjennom silen over et glass. Rødkål indikator har blå farge).
. Vi heller indikatorvæsken til et glass og deretter tilsetter vi sitronsaft. Vi ser fargen Vi gjør samme forsøk med natron og med de andre. Rødkål indikatorvæske forandrer fargen til rød med syrer, grønn eller gul med baser.
Dette forsøke kan brukes både for å støtte for faglig forklaring for syre og base  og hvilke stoff som syre eller base. Elever kan lage hypoteser 



Camilla Aasen Mæland
Camilla Aasen Mæland
Nakne egg

Bakgrunn
Forsøket er primært valgt for å introdusere begrepet osmose, men den kjemiske reaksjonen som skjer når eggeskallet kommer i kontakt med syre er også et viktig poeng. Kalsiumkarbonat i eggeskallet reagerer med eddiksyren i eddik og det dannes karbondioksidgass. Det er tatt utgangspunkt i LK06 og følgende kompetansemål etter 10. trinn:

Forskerspiren
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne	formulere testbare hypoteser, planlegge og gjennomføre undersøkelser av dem og diskutere observasjoner og resultater i en rapport

Mangfold i naturen
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne	beskrive oppbygningen av dyre- og planteceller og forklare hovedtrekkene i fotosyntese og celleånding. 

Fenomener og stoffer
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne	undersøke egenskaper til noen stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger.

I tillegg kan man også benytte anledningen til å repetere elementer fra kompetansemål etter 7. trinn: 

Fenomener og stoffer
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne	beskrive sentrale egenskaper ved gasser, væsker, faste stoffer og faseoverganger ved hjelp av partikkelmodellen

Praktisk gjennomføring:
Utstyr:
To rå egg
Tre store glass
Tørkepapir

Kjemikalier:
7 % eddik
Vann
Solbærsirup

Framgangsmåte:
Dag 1: Legg eggene i et stort glass og fyll på med 7% eddik til eggene er dekket. Observer hva som skjer og diskuter hvorfor (makronivå). Introduser den kjemiske reaksjonen som ligger bak (mikronivå). La glasset med eggene stå til dagen etter. 

Dag 2: Sjekk hva som har skjedd med eggene (makronivå). Dersom alt skallet ikke er borte, fjernes restene forsiktig under rennende vann. Mål omkretsen på eggene. Legg det ene egget i et glass med vann og det andre egget i et glass med konsentrert solbærsirup. 

For å få best mulig utbytte av forsøket, er det her hensiktsmessig å presentere begrepet osmose og teori om dette (mikronivå). La elevene deretter komme med forslag til hypoteser på hva som kommer til å skje med de to eggene (makronivå).

Dag 3: Sjekk hva som har skjedd med eggene. Noter ned observasjonene. Diskuter om dette stemmer med hypotesene som ble lagt fram. Koble dette deretter opp mot teori om osmose igjen. Still gjerne utforskende spørsmål som f. eks. «vil det skje noe med egget som har vært i solbærsirup legges i vann?»

Risikovurdering:
Så lenge det brukes 7 % eddik (husholdningseddik), er det ikke nødvendig med spesielle forhåndsregler, men for å etablere god laboratoriepraksis, bør vernebriller likevel brukes. 
Susanna Østreng
Susanna Østreng
Hvordan kan salt få is til å smelte? 

I et land som Norge er det vanlig med kalde vintere med det som hører til. Vi kan stadig høre om at veiene blir saltet slik at de ikke skal bli så glatte, men hvordan funker det? Jeg tror dette er et godt eksempel på en teori som vi alle benytter oss av, men kanskje ikke veit hvordan det funker. Derfor vil jeg se nærmere på dette i et forsøk slik at elevene kan få en forståelse for hvorfor vi strør salt på glatte veier. 

Utstyr: 
2 kopper
Termometer 
Kjemikalier: 
Salt, vann og isbiter 

Dette kan undersøkes i tre forskjellige deler. 

1. Fyll like mye vann i to kopper og tilsett salt i en ene koppen. Plasser begge i fryseren og sjekk hvert 10. minutt hvordan det går. I hvilken kopp tror du vannet vil fryse først? 

2. Legg en isbit på en tallerken og dryss salt over. Observer hva som skjer med isbiten. Forstår du nå hvorfor vi bruker salt på veiene? 

3. Finn fram isbiter og knus dem i en kopp. Stikk termometer nedi isen. Bland en spiseskje med salt oppi. Sjekk temperaturen hvert minutt i en 10 minutters periode. Hva skjer med temperaturen? 

Teoretisk forklaring 
1. Vann som inneholder salt får et lavere frysepunkt. Saltvann vil også kunne fryse, men det vil fryse ved lavere temperatur enn ferskvann. Frysepunktet til vann tilsatt salt avhenger av hvor mye salt som er tilsatt. Ofte kan vi se at elver fryser på vinteren, mens fjorder ikke gjør det. Det er fordi vannet i fjorden inneholder salt. 
2. Når vi strør salt på en isbit vil vi senke frysepunktet til isbiten og dermed vil den delvis smelte der saltet ble strødd på. 
3. Her har vi laget en kuldeblanding. Ved å tilsette salt har vi senket smeltepunktet til snø og is til et temperatur på ca -20 grader. 

Christine Skaraas
Christine Skaraas
Biokjemi: Gjæring
I alle organismer foregår det kjemiske reaksjoner som er livsviktige for at vi skal fungere normalt. Det gjør at vi kan bevege oss, formere oss, fordøye mat og i det hele tatt leve. Jeg tenkte at et eksperiment innen biokjemi kunne vært spennende for elevene siden det angår elevene selv. I dette enkle forsøket skal jeg bruke gjær for å gå nærmere inn på magekjemien vår (9. trinn). 
 
Utstyr: 
En liten brusflaske, bolle, spiseskje og ballong.
Kjemikalier: 
Gjær, sukker og vann. 
 
Vi smuldrer en halv pakke med gjær (25 g) og heller i 4 dl med kropps-temperert vann (37°). Tilsetter en halv spiseskje med sukker. Rør til alt er løst opp. Hell blandingen over i en brusflaske og tre på ballongen. La flasken stå på et varmt sted i 10 min. 
 
Teoretisk forklaring fra lærer: 
Gjær er en mikroskopisk sopp, og som den heterotrofe organismen den er så trenger den mat (sukker) og vann (H20). I tillegg så er soppen som oss, som liker det best ved 37°, og det er derfor vann og sukker varmes opp. Gjæren trenger som oss også oksygen for å puste og puster ut karbondioksid som resultat, og det er denne gassen som får brødet til å heve. Akkurat som at ballongen blåses opp via karbondioksidgass skjer dette også i din egen mage. Ved anaerobt miljø vil soppen produsere alkohol, men dette fordamper ved heving. Derfor vil vi ikke bli fulle når spiser brød. 

# data[].attributes.body
Iskremfabrikk - ungdomstrinnet
I dette forsøket skal elevene lage yogurthis ved hjelp av en kuldeblanding med snø og salt.

Vet dere hva en kuldeblanding er?

Før kjøleskap og frysere ble oppfunnet var det vanlig å lage kuldeblandinger for oppbevaring av mat. Nå skal vi se på hvordan det kunne fungere i praksis.

Gruppeinndeling:
Dere skal nå gå sammen 3-4 stykker i hver gruppe, og gjennomføre forsøket ved å følge beskrivelsen dere har fått utdelt.

Materialer og utstyr:
I dette forsøket bruker vi kjente, vanlige stoffer dere kjenner fra dagliglivet. Det samme gjelder utstyr.

·         Yogurth

·         Liten plastpose med zip-lås

·         Større plastpose, f.eks brødpose

·         Grovt salt

·         Snø (eller isbiter, dersom snø ikke tilgjengelig)

·         Termometer

Sikkerhet
Som dere ser er det skal vi ikke bruke hverken etsende eller giftige kjemikalier i dette forsøket, ei heller brenner o.l. utstyr som kan innebære risiko. Det eneste vi behøver å tenke på er at vi ikke skal holde fingrene for lenge i kuldeblandingen eller snøen, for å unngå frostskader.

Framgangsmåte:
Fyll den lille plastposen med yogurth og lukk igjen zip-låsen. Så fyller du den store posen med fire deler snø (f.eks 8 dl). Bland så oppi en del salt (2dl salt, dersom 8 dl snø), og rør rundt i blandingen. Bruk skje, for denne blandingen blir kald. Sett den lille plastposen oppi kuldeblandingen i den store posen. Klem videre luften ut av den store posen, og lukk den.

Klem på blandingen, og kjenn hva som skjer med yogurthen. Nå skulle vi målt temperaturen i blandingen, men dessverre er begge termometrene defekte, og vi må nøye oss med å rett og slett kjenne etter.

Hva tror du har skjedd med temperaturen i blandingen? Hvordan kan du forklare den lave temperaturen i blandingen?

Her kan man prøve ut om iskremfabrikken kan forbedres. Det gjøres ved å gjenta forsøket flere ganger, men endre blandingsforholdet mellom salt og snø for hver gang. Noter resultatene i en tabell som vist nedenfor (tabell 1). Dette gjør du for å se hvor lav temperatur kan du oppnå?.

Tabell 1.Temperatur i kuldeblandingen ved ulike saltkonsentrasjoner. Tabellen har følgende kolonner:
Snø i desiliter | Salt i desiliter | Blandingsforhold salt/snø | Målt temperatur i posen.

Faglig forklaring:
Det som skjer er at temperaturen i kuldeblandingen av snø og salt synker. Vi senker altså frysepunktet for vannet. Ved riktig blandingsforhold, tre deler snø og en del salt, kan temperaturen synke helt til -21 °C!

På makronivå: Snøen smelter og saltet løses i vannet. Begge disse prosessene krever energi. Disse prosessene tar energi i form av varmeenergi fra omgivelsene, derfor synker temperaturen. Energien brukes til å bryte bindingene mellom vannmolekylene i snøen, og til å løse opp bindingene mellom saltpartiklene, slik at de løses i vannet. Slike prosesser, som krever energi, kaller vi for endoterme prosesser.

På mikronivå: Vann (H₂O(l)) består av en stor mengde vannmolekyler (H₂O). Hvert vannmolekyl består av to hydrogenatomer (H) og ett oksygenatom (O). Salt er en kjemisk forbindelse av natrium (Na⁺) og klor (Cl⁻), som sammen danner saltkrystaller (NaCl(s)).

Når salt kommer i kontakt med vann eller is, brytes bindingene i saltkrystallene (NaCl(s)), og positive natriumioner (Na⁺) og negative klorioner (Cl⁻) frigjøres. Disse ionene blander seg med vannmolekylene og gjør det vanskelig for vannmolekylene å komme så tett innpå hverandre at de kan danne iskrystaller, selv om temperaturen ligger under frysepunktet.

I en blanding av is/snø og vann ved null grader eksisterer det likevekt: I de ytterste delene av isen7snøen det alltid vannmolekyler i væskefase. Nye vannmolekyler får kontinuerlig kontakt med isen/snøen, der de fanges inn og får iskrystallene til å vokse. Men like kontinuerlig er det vannmolekyler som forlater iskrystallene. Når det er likevekt, er det like mange vannmolekyler som tilføres og som forlater isen. Tilsetter man saltet NaCl(s), klarer ikke natrium- og klorionene like lett å plassere seg i iskrystallene. De sprer seg i stedet i vannet og fortrenger vannmolekyene. Det betyr at det nå er noen færre vannmolekyler som kan fanges inn av iskrystallene – men samtidig er antallet molekyler som forlater iskrystallen, uforandret. Resultatet er at iskrystallen mister mer vann enn den tar opp, og at isen smelter.

Hva vil temperaturen i kuldeblandingen være når snøen i kuldeblandingen er halveis smelta?

Smeltetemperaturen til is og snø er som kjent 0 grader celsius. Dette kaller vi frysepunktet for vann/smeltepunktet for is og snø. Det vil si at dersom man har is eller snø som smelter, vil temperaturen holde seg på frysepunktet så lenge det er snø eller is der. Ved å tilsette salt, så senkes smeltepunktet for snø/is. Ved det rette blandingsforholdet mellom is/snø og salt vil temperaturen synke til 21 grader celsius (ved 23,3 % salt i forhold til is/snø). Is/snø og salt kan ikke være blandet over denne temperaturen, da vil det ikke lenger være is der.

Dersom omgivelsene har en annen temperatur enn smeltepunktet vil blandingen oppta varme fra omgivelsene til alt er smeltet eller frosset. Kuldeblandingen av snø og salt vil her oppta varme fra omgivelsene, hvor det er romtemperatur.

Tilsvarende kan ikke ren is/snø holde temperaturer over 0 grader celsius, da vil det ikke lenger være is/snø der men vann pga smelting.

Kan du nevne praktiske eksempler fra dagliglivet hvor man kan utnytte det som skjer her?

Praktiske eksempler:
Smelte bort is fra en trapp. Dersom det har fryst is på trappa ute, kan vi strø salt på isen slik at den smelter, og saltvannet kan lett kostes bort. Hvis lufttemperaturen nærmer seg -20°C virker ikke metoden. Men da er ikke behovet like stort, for da er ikke isen så glatt. Dette pga da er færre partikler på ytterste delen av isen i vannfase (Naturfagsenteret.no).

Salting av veier. Salt brukes for å opprettholde eller oppnå bar veg. Bar veg gir normalt bedre framkommelighet og sikrere kjøreforhold enn en veg med snø- eller isdekke. Det er flere egenskaper ved saltet som utnyttes når veger saltes: Det senker frysepunktet slik at vann ikke fryser ved kuldegrader. Det hindrer at snøen fester seg til vegbanen/pakker seg sammen. Det kan smelte snø og is (Vegvesen.no).

Fagspesifikke begrep:
Kuldeblanding er en blanding av to eller flere stoffer der det ved blandingen bindes varme, slik at temperaturen synker. Det finnes et meget sort antall resepter på slike blandinger. De mest vanlige er blandinger av is og snø og forskjellige salter. Med tre deler is og en del koksalt kan temperaturer helt ned til -21°C oppnås, med kalsiumklorid kan man komme under -50°C (Snl.no, Store norske leksikon).

Endoterm prosess, kjemisk reaksjon eller faseforandring som forbruker varme. I en endoterm reaksjon vil produktene være mer energirike enn reaktantene.  Alle fordampningsreaksjoner, og de fleste smeltereaksjoner, er spontane, endoterme reaksjoner (Snl.no, Store norske leksikon).

Simuleringer:
Simuleringer som kan benyttes i forbindelse med forsøket, hentet fra artikkelen «Alt er partikler» (Tveita, 2006).

Simulering av de tre fasene for samme stoff: http://www.harcourtschool.com/activity/states_of_matter/index.html

Hva som skjer når salt smelter is:

Simulering av isfase med vannfase på overflata: http://antoine.frostburg.edu/chem/senese/101/solutions/faq/why-salt-melts-ice.shtml

Her kan du legge merke til at partiklene i fase vibrerer på samme sted, mens partiklene i vannfase kan bevege seg rundt hverandre, og rotere. Ved å øke temperaturen ser du at noen flere vannmolekyler blir i væskefase, og ved å senke temperaturen ser du at færre vannmolekyler blir i væskefase.

# data[].attributes.body
Energi og varme

Jeg har valgt å presentere et eksperiment om varmeoverføring (energioverføring) mellom objekter med samme temperatur.

Tenk deg at du kler på deg om morgenen. Når du knepper igjen buksesmekken kjenner du kanskje at knappen er mye kaldere enn selve buksa? Det er bare noe en føler, for både knappene og resten av buksa holder romtemperatur.

Sånn er det med doringen også, den kan føles fryktelig kald med det første...

Ideen er at elevene skal få erfare hva som skjer dersom man legger noen isbiter på ei stekepanne (kald), og noen isbiter på brødfjøla. Stekepanne føles kaldes så derfor smelter kanskje isbitene saktere enn på brødfjøla?
Nei, stekepanna holder romtemperatur (faktisk!). Stekepanna leder varmen bedre enn fjøla (suger liksom til seg energien). Energien i isbitene vil bli sugd ned i stekepanna og isbitene smelter raskere enn isbitene på brødfjøla.

Ved å analysere en hendelse kan man øke forståelsen av hva som faktisk skjer. Elevene kan a finne på egne eksempler ang. smelting av isbiter: sette opp egne parameter osv. -> hva vil skje dersom man legger stekepanna og brødfjøla i to forskjellige rom med forskjellig temperatur?

# data[].attributes.body
Metabolismens bidrag til CO2-nivået i atmosfæren, samt hva som skjer når CO2 løses i vann

Demonstrasjon, som også kan legges opp som forsøk

Nivå: ungdomsskole/vg1

CO2 blakker kalkvann, og et enkelt parallelt oppsett med kalkvann i reagensglass/begerglass påført kork utstyrt med to vinklede glassrør/sugerør benyttes til å demonstrere forskjeller i CO2-nivået i innåndingsluft (innpust) og utåndingsluft (utpust). Et tredje reagensglass/begerglass kan utstyres med pH-meter eller tilføres indikator for å demonstrere endringer i pH og løselighet av kalsiumkarbonat.

# data[].attributes.body
Hva skjer på molekylnivå når væske går over til fast form?

Demonstrasjonen er tenkt brukt i repetisjon/kartleggingsarbeid om forståelsen av stoffer på molekylnivå og hvordan molekylenes «oppførsel» henger sammen med faseoverganger (ungdomskole).

Forskerspiren:

• formulere testbare hypoteser, planlegge og gjennomføre undersøkelser av dem og diskutere observasjoner og resultater i en rapport

Fenomener og stoffer:

• beskrive sentrale egenskaper ved gasser, væsker, faste stoffer og faseoverganger ved hjelp av partikkelmodellen

Utstyr:
To like beholder, kasserolle, kokeplate, fryseboks, målebeger, tusj, vann og kokosfett/smør.

Framgangsmåte:

1.      Måler opp lik mengde av begge   væskene.

2.      Fyller over i beholderene slik at det er likt nivå av de to væskene og setter merkestrek.

3.      Setter begge beholderne i fryseren, og lar de stå der til er frosset.

4.      Elevene lager hypoteser.

5.      Resultatet studeres – diskuter par-del.

6.      Oppsummering i felleskap.

Noen aktuelle spørsmål:

-        Hva er det som gjør at væskene forandrer form?

-        Hva består de to væskene av?

-        Hvordan oppfører molekylene seg når væsken er flytende?

-        Hvordan oppfører molekylene seg etter at væskene har vært i fryseboksen?

-        Hva kan man si om volumet før og etter nedfrysning?

-        Hvis man tenker tilbake på hvordan molekyene oppfører seg etter nedfrysning, hvordan sammenheng har det med volumet?

OSV...

# data[].attributes.body
Hvordan antennes egentlig en fyrstikk?

Jeg ser for meg at dette opplegget inkludert den kreative bearbeidingsoppgaven vil passe for elever på kjemi programfag i vgs. Selve demonstrasjonen er på makronivå og kan passe for lavere nivå, mens den tilknyttede oppgaven går ned på mikronivå som forutsetter kunnskaper fra kjemi programfag. Likevel vil oppgaven også kunne passe inn i VG1 naturfag hvis den blir justert fra å kreve forklaringer med reaksjoner på mikronivå til stoffer på makronivå.

Utstyr:
En eske fyrstikker med god ripeflate
En eske fyrstikker med veldig slitt ripeflate
Sandpapir
Dokumentkamera eller annet kamera som kan forstørre

Introduksjon
Alle har et forhold til fyrstikker og alle klarer å tenne en fyrstikk, men vet dere egentlig hvorfor fyrstikken tar fyr?
Bruk 3 minutter til å skrive ned en hypotese. Snakk med sidemannen om du vil.

Lærer demonstrerer (med bilde fra kamera på storskjerm):
(akkurat hva lærer sier og selv tar opp kommer selvsagt an på responsen fra elevene og hva de kommer med innspill om, men sørg for å komme innom alle de ønskede/skisserte temaene)

Start med å tenne en fyrstikk på helt vanlig måte (med den gode ripeflaten).

Spør elevene: Har måten jeg gjør det på noen betydning?
Kom inn på og demonstrer ulik hastighet og kraft mot ripeflata (konkluder at sakte og løst går ikke).

Hva med denne fyrstikkesken? (med slitt ripeflate, uten å nevne det til elevene)
Forsøk å tenne, fort og kraftig som vi nettopp kom fram til – det går ikke. Hvorfor?
Kom inn på ripeflaten.
Vis nærbilde av de to ulike.
Kom inn på friksjon og varme (om ingen nevner varme så foreslå/spør om å gni håndflatene mot hverandre).

Hva med sandpapir? Kan det brukes til å antenne fyrstikken? Det er jo ruglete og gir mye friksjon.
Demonstrer forsøk. Hvorfor funker det ikke?
Ta opp branntrekanten – er det noe som mangler? Har vi ikke alle betingelser oppfylt? Brennbart materiale, oksygen, varme?
Noe forskjell på ripeflata til en ny fyrstikkeske og sandpapir må det tydeligvis være. Tenk tilbake på den slitte ripeflata. Det kan ikke bare være den ruglete overflaten som blir slitt vekk.

Gi elevene 3 minutter til å justere på sine gamle eller sette opp nye hypoteser. Diskuter med sidemannen om de vil.

Så – har vi funnet ut noe? Er det noen som har kommet fram til noe nytt?
-Naturlig å forvente forslag om at det må være noe annet på fyrstikkesken, på ripeflata, som trengs for at fyrstikken skal antennes.

Oppsummering
Kort fortalt er det kjemiske reaksjoner mellom en kombinasjon av stoffer på fyrstikkhodet og ripeflata som settes i gang av friksjonsvarme og utvikler så mye varme at trevirket i fyrstikken tar fyr.
Mer detaljer om hvilke kjemiske stoffer som er involvert skal dere få undersøke og presentere i en gruppeoppgave.

Avslutt med å vise 1 min langt filmklipp: https://tv.nrk.no/serie/oeyeblikket/DMPV73051915/sesong-1/episode-14

# data[].attributes.body
Syntese av natriumacetat

Jeg tror jeg skal demonstrere og fundere rundt syntese av natriumacetat. Det er en relativ enkel syntese som man kan gjøre hjemme, samt at slike "acetater"
er mye brukt i kjemisk industri, og selv så bruker jeg mye etylacetat i min jobb.
... nei, jeg bruker det ikke til å fjerne neglelakk ...
Det innebærer litt koking på kjøkkenet av eddik og natriumbikarbonat, fjerning av vann og så videre. Nivået er VGS Kjemi 2.

Hvis jeg ikke får tak i rent nok bakepulver så skal jeg gjøre et enklere eksperiment med faseovergang, varmeutvikling, antennelsespunkt osv ... et partytriks som fungerer godt på Hedemarken. Dynk en hundrelapp i sprit, og tenn på. Femtilapp fungerer også.
Hva brenner? Hvorfor brenner ikke seddelen opp? Hvorfor er seddelen fuktig etter at all alkoholen er borte? Hva er reaksjonsproduktene?
Nivået her er VGS Kjemi 1.

# data[].attributes.body
Blåse opp ballonger

Alle som har arrangert barnebursdag vet at å blåse opp mange ballonger kan være ganske slitsomt...;) I dette forsøket skal vi se på 3 ulike måter å blåse opp en ballong på, uten at du trenger å bruke lungene;
Utvikling av CO2 ved gjæring, utvikling av CO2 ved blanding av syre og natron/hjortesalt og oppvarming av luft.

Bakgrunn:
Jeg tenker at dette forsøket passer å gjennomføre på ungdomsskolen (9.klasse), når elevene har vært gjennom celleånding og har lært litt om grunnstoffer og periodesystemet. Avhengig av størrelsen på klassen ser jeg for meg at klassen kan deles i tre (evt seks) grupper som skal få gjennomføre hvert sitt forsøk og demonstrere det for resten av klassen. På denne måten får de også trening i å "snakke naturfag", og det gir meg som lærer en fin mulighet til å få et innblikk i hvordan de har tenkt og arbeidet.

Kompetansemål som dekkes:
Forskerspiren:

formulere testbare hypoteser, planlegge og gjennomføre undersøkelser av dem og diskutere observasjoner og resultater i en rapport

Mangfold i naturen:

beskrive oppbygningen av dyre- og planteceller og forklare hovedtrekkene i fotosyntese og celleånding

Fenomener og stoffer:

(vurdere egenskaper til grunnstoffer og forbindelser ved bruk av periodesystemet)

undersøke egenskaper til noen stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger

planlegge og gjennomføre forsøk med påvisningsreaksjoner, separasjon av stoffer i en blanding og analyse av ukjent stoff

Gjennomføring:
Utstyr:
Vann
Eddik 7%
Sukker
Gjær
Natron, hjortetakkesalt el hornsalt
Flasker
Ballonger
Fryser (eller eventuelt ute nå på vinteren)

Fremgangsmåte:
Alle gruppene må planlegge forsøket og skrive en hypotese før de starter. De får tre flasker hver og skal variere en faktor, f.eks. temperatur eller mengde av et stoff.

Gruppe 1 skal se på hva som skjer når gjær, sukker og vann blandes i en flaske (trenger vann, sukker, gjær, flasker, ballonger). En mulighet er å variere temperatur på vannet eller sukkermengden.

Gruppe 2 skal se på hva som skjer når eddik blandes med natron/hornsalt/hjortesalt. (Trenger eddik, natron, flasker og ballonger. Eventuelt en bolle med varmt vann). En mulighet er å variere mengde eddik eller natron, eller eventuelt temperatur.

Gruppe 3 skal se på hvordan vi kan utnytte luft og temperaturforskjell for å blåse opp ballongen. (Trenger flaske, ballong, varmt vann, fryser/ute.) Eksempler på spørsmål de kan utforske er: Hva skjer dersom vi setter en flaske (uten kork) i fryseren, tar den ut og putter på en ballong over åpningen? Endrer det seg om vi putter flasken i varmt vann? Hva om vi setter flasken tilbake i fryseren/ut?

En del av poenget med dette forsøket er at elevene selv skal få gjennomføre og presentere forsøket for de andre elevene, og prøve å gi en forkalring på hva som skjer og hvorfor. Her vil selvfølgelig læreren ha en viktig rolle, ved å stille spørsmål som setter igang refleksjon og fremmer læring hos elevene.

# data[].attributes.headline
Live Selmer HansenLøselighet i vannDemonstrasjonsforsøk: Vanlig salt (NaCl) løser seg opp i vann, men hvor blir det egentlig av? Hvis vi blander f eks 100 g salt i 0,5 liter vann, hvor mye kommer dette til å veie etterpå? Elevene får komme med sine egne teorier og diskutere dem først, før jeg viser på en vekt, og vi diskuterer resultatet.Etterpå kan elevene selv få gjennomføre eksperimenter med vann ved å teste ut vannløseligheten til forskjellige stoffer, undersøke hvor mye av et stoff som f eks salt som kan løses i en viss mengde vann. De kan øve seg på å planlegge forsøkene og sette opp hypoteser før de gjennomfører forsøkene.Opplegget er tenkt brukt på ungdomstrinnet, under fenomener og stoffer, hvor det står at eleven skal kunne undersøke og klassifisere rene stoffer og stoffblandinger etter løselighet i vann, brennbarhet og sure og basiske egenskaper.

# data[].attributes.subject
Live Selmer HansenLøselighet i vannDemonstrasjonsforsøk: Vanlig salt (NaCl) løser seg opp i vann, men hvor blir det egentlig av? Hvis vi blander f eks 100 g salt i 0,5 liter vann, hvor mye kommer dette til å veie etterpå? Elevene får komme med sine egne teorier og diskutere dem først, før jeg viser på en vekt, og vi diskuterer resultatet.Etterpå kan elevene selv få gjennomføre eksperimenter med vann ved å teste ut vannløseligheten til forskjellige stoffer, undersøke hvor mye av et stoff som f eks salt som kan løses i en viss mengde vann. De kan øve seg på å planlegge forsøkene og sette opp hypoteser før de gjennomfører forsøkene.Opplegget er tenkt brukt på ungdomstrinnet, under fenomener og stoffer, hvor det står at eleven skal kunne undersøke og klassifisere rene stoffer og stoffblandinger etter løselighet i vann, brennbarhet og sure og basiske egenskaper.

# data[].attributes.body
Massetetthet

Hensikt:

Introdusere massetetthet for elevene samt gi de innsikt i at ulike stoffer i hverdagen har forskjellig massetetthet. Elevene kan utforme hypoteser til forsøket basert på følgende spørsmål fra læreren:

1) Ved hvilket lag slutter de ulike tingene å synke?

2) Hvorfor slutter de ulike tingene og synke ved dette nivået?

Det er tatt utgangspunkt i følgende kompetansemål etter 10.trinn:

Forskerspiren

Mål for opplæring er at elevene skal kunne formulere testbare hypoteser, planlegge og gjennomføre undersøkelser av dem og diskutere observasjoner og resultater i en rapport

Fenomener og stoffer:

Mål for opplæring er at elevene skal kunne undersøke egenskaper til noen stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger

Forsøket kan også  benyttes til deler av følgende kompetansemål etter 7.trinn, eller som en repetisjon:

Fenomener og stoffer:

Mål for opplæring er at elevene skal kunne beskrive sentrale egenskaper ved gasser, væsker, faste stoffer og faseoverganger ved hjelp av partikkelmodellen

Praktisk gjennomføring:

Utstyr:

Stort glass

Plastikk gjenstand

En kork
En drue

Kjemikalier:

Sirup

Matolje

Vann

Fremgangsmåte:

1) Fyll 1/3 av glasset med sirup

2) Fyll deretter den neste 1/3 av glasset med matolje

3) Fyll de siste 1/3 av glasset med vann slik at glasset er helt fylt opp

4) La glasset stå litt slik at lagene får komme frem

5) Slipp plastikkdelen, druen og korken i glasset etter hverandre

# data[].attributes.body
Dette eksperimentet er todelt og handler om vannets frysepunkt. Elevene vil også få erfaring med å plotte resultater, samt skrive rapport med bl.a. beskrivelse, forklaring og evt. feilkilder.

1.forsøk:

I det første forsøket er poenget å se om man kan finne måter å manipulere vannets frysepunkt.

Da trengs: Et glass med isbiter, salt og termometer, samt et skjema for å plotte temperatur i glasset (Y) mot tid (X).

Elevene jobber sammen i par.

Hver gruppe følger først med på temperaturen i glasset etter hvert som tiden går (f.eks 0-5-7,5-10-12,5-15 minutter). Deretter tilsetter de en god mengde salt (evt. annet stoff) i glasset, og ser hva som da skjer med temperaturen.

De vil da få en kurve hvor temperaturen øker med tiden, før den flater ut. Da tilsettes saltet, og temperaturen synker igjen.

2.forsøk:

Nå som de har lært hvordan de kan manipulere vannets frysepunkt, kan de bruke denne kunnskapen til å lage iskrem uten fryser!

Da trengs: 2 fryseposer, salt, isbiter, melk, fløte, sukker, vaniljesukker, evt.smakstilsetning, ett glass eller en skål og en skje til hver elev.

Man blander 1,5 dl melk, 1,5 dl fløte, 0,5 dl sukker, 1 ts vaniljesukker, evt.smak i den ene posen.

(Melkeallergi: Saftis: 0,5 dl solbærsirup, 0,5 dL sukker, 1,5 dl vann)

Knytt godt sammen, men la det være litt luft igjen mellom ingrediensene og knuten. Tilsett ca.20 isbiter og 10 ss salt i den andre posen, og legg iskremposen oppi denne, knytt godt.

Dekk posen med kjøkkenhåndkle og rist godt i 7-12 minutter. Dette er ganske tungt, så partnerne bør dele på dette.

Deretter fjerner man den ytterste posen, over en vask, skyller vekk saltet fra ett hjørne av iskremposen, før man klipper en åpning der. Fordel iskremen i to glass. Enjoy!

# data[].attributes.body
Friksjon

Hensikt:
Gi elevene en introduksjon til friksjon. Det er et forsøk hvor det på forhånd kan stilles to spørsmål, så elevene må fremstille individuelle hypoteser til utfallet av forsøket.

Med tanke på læreplan er friksjon fremhevet i fysikk 1 som er et utdanningsprogram for studiespesialisering, men med tanke på vanskelighetsgraden kan det brukes tidligere også.

Utstyr:
To like glass med lokk
Vann
Ringperm eller lignende

Fremgangsmåte:
1) Fyll ett av glassene med vann
2) Ta på lokkene på begge glassene
3) Legg ringpermen på gulvet og start begge glassene på toppen (ringpermen vil fungere som en rampe)

Spørsmål:
1) Hvilket av glassene kommer til å rulle rasket ned "rampen"?
2) Hvilket av glassene kommer til å rulle lengst

# data[].attributes.body
Syrer eller baser

I dagliglivet bruker vi både syrer og baser. Mange frukter inneholder syrer, og mange kjemikalier inneholder baser. I dette forsøke kan vi se nærmere  hvilke matvarer som inneholder syrer og hvilken stoffer som inneholder baser.

Fenomener og stoffer: Etter 7.trinn: - gjennomføre forsøk med kjemiske reaksjoner og forklare hva som kjennetegner disse

Etter 10.trinn: - gjennomføre forsøk for å klassifisere sure og basiske stoffer - undersøke kjemiske egenskaper til noen vanlige stoffer fra hverdagen - planlegge og gjennomføre forsøk med påvisningsreaksjoner og analyse av ukjent stoff

Utstyr:
Rødkål indikator
Sitron, natron, eddik, cola, såpe, klorin.
Glasser
. Rødkål indikator lages av rødkål før arbeidet ( Kokk opp en halvliter vann med hakket rødkål i en kjele, og etter rødkål er blitt avkjølt sil væsken gjennom silen over et glass. Rødkål indikator har blå farge).
. Vi heller indikatorvæsken til et glass og deretter tilsetter vi sitronsaft. Vi ser fargen Vi gjør samme forsøk med natron og med de andre. Rødkål indikatorvæske forandrer fargen til rød med syrer, grønn eller gul med baser.
Dette forsøke kan brukes både for å støtte for faglig forklaring for syre og base  og hvilke stoff som syre eller base. Elever kan lage hypoteser

# data[].attributes.body
Nakne egg

Bakgrunn

Forsøket er primært valgt for å introdusere begrepet osmose, men den kjemiske reaksjonen som skjer når eggeskallet kommer i kontakt med syre er også et viktig poeng. Kalsiumkarbonat i eggeskallet reagerer med eddiksyren i eddik og det dannes karbondioksidgass. Det er tatt utgangspunkt i LK06 og følgende kompetansemål etter 10. trinn:

Forskerspiren

Mål for opplæringen er at eleven skal kunne formulere testbare hypoteser, planlegge og gjennomføre undersøkelser av dem og diskutere observasjoner og resultater i en rapport

Mangfold i naturen

Mål for opplæringen er at eleven skal kunne beskrive oppbygningen av dyre- og planteceller og forklare hovedtrekkene i fotosyntese og celleånding.

Fenomener og stoffer

Mål for opplæringen er at eleven skal kunne undersøke egenskaper til noen stoffer fra hverdagen og gjøre enkle beregninger knyttet til fortynning av løsninger.

I tillegg kan man også benytte anledningen til å repetere elementer fra kompetansemål etter 7. trinn:

Fenomener og stoffer

Mål for opplæringen er at eleven skal kunne beskrive sentrale egenskaper ved gasser, væsker, faste stoffer og faseoverganger ved hjelp av partikkelmodellen

Praktisk gjennomføring:

Utstyr:

To rå egg

Tre store glass

Tørkepapir

Kjemikalier:

7 % eddik

Vann

Solbærsirup

Framgangsmåte:

Dag 1: Legg eggene i et stort glass og fyll på med 7% eddik til eggene er dekket. Observer hva som skjer og diskuter hvorfor (makronivå). Introduser den kjemiske reaksjonen som ligger bak (mikronivå). La glasset med eggene stå til dagen etter.

Dag 2: Sjekk hva som har skjedd med eggene (makronivå). Dersom alt skallet ikke er borte, fjernes restene forsiktig under rennende vann. Mål omkretsen på eggene. Legg det ene egget i et glass med vann og det andre egget i et glass med konsentrert solbærsirup.

For å få best mulig utbytte av forsøket, er det her hensiktsmessig å presentere begrepet osmose og teori om dette (mikronivå). La elevene deretter komme med forslag til hypoteser på hva som kommer til å skje med de to eggene (makronivå).

Dag 3: Sjekk hva som har skjedd med eggene. Noter ned observasjonene. Diskuter om dette stemmer med hypotesene som ble lagt fram. Koble dette deretter opp mot teori om osmose igjen. Still gjerne utforskende spørsmål som f. eks. «vil det skje noe med egget som har vært i solbærsirup legges i vann?»

Risikovurdering:

Så lenge det brukes 7 % eddik (husholdningseddik), er det ikke nødvendig med spesielle forhåndsregler, men for å etablere god laboratoriepraksis, bør vernebriller likevel brukes.

# data[].attributes.body
Hvordan kan salt få is til å smelte?

I et land som Norge er det vanlig med kalde vintere med det som hører til. Vi kan stadig høre om at veiene blir saltet slik at de ikke skal bli så glatte, men hvordan funker det? Jeg tror dette er et godt eksempel på en teori som vi alle benytter oss av, men kanskje ikke veit hvordan det funker. Derfor vil jeg se nærmere på dette i et forsøk slik at elevene kan få en forståelse for hvorfor vi strør salt på glatte veier.

Utstyr:
2 kopper
Termometer
Kjemikalier:
Salt, vann og isbiter

Dette kan undersøkes i tre forskjellige deler.

1. Fyll like mye vann i to kopper og tilsett salt i en ene koppen. Plasser begge i fryseren og sjekk hvert 10. minutt hvordan det går. I hvilken kopp tror du vannet vil fryse først?

2. Legg en isbit på en tallerken og dryss salt over. Observer hva som skjer med isbiten. Forstår du nå hvorfor vi bruker salt på veiene?

3. Finn fram isbiter og knus dem i en kopp. Stikk termometer nedi isen. Bland en spiseskje med salt oppi. Sjekk temperaturen hvert minutt i en 10 minutters periode. Hva skjer med temperaturen?

Teoretisk forklaring
1. Vann som inneholder salt får et lavere frysepunkt. Saltvann vil også kunne fryse, men det vil fryse ved lavere temperatur enn ferskvann. Frysepunktet til vann tilsatt salt avhenger av hvor mye salt som er tilsatt. Ofte kan vi se at elver fryser på vinteren, mens fjorder ikke gjør det. Det er fordi vannet i fjorden inneholder salt.
2. Når vi strør salt på en isbit vil vi senke frysepunktet til isbiten og dermed vil den delvis smelte der saltet ble strødd på.
3. Her har vi laget en kuldeblanding. Ved å tilsette salt har vi senket smeltepunktet til snø og is til et temperatur på ca -20 grader.

# data[].attributes.body
Biokjemi: Gjæring
I alle organismer foregår det kjemiske reaksjoner som er livsviktige for at vi skal fungere normalt. Det gjør at vi kan bevege oss, formere oss, fordøye mat og i det hele tatt leve. Jeg tenkte at et eksperiment innen biokjemi kunne vært spennende for elevene siden det angår elevene selv. I dette enkle forsøket skal jeg bruke gjær for å gå nærmere inn på magekjemien vår (9. trinn).

Utstyr:

En liten brusflaske, bolle, spiseskje og ballong.

Kjemikalier:

Gjær, sukker og vann.

Vi smuldrer en halv pakke med gjær (25 g) og heller i 4 dl med kropps-temperert vann (37°). Tilsetter en halv spiseskje med sukker. Rør til alt er løst opp. Hell blandingen over i en brusflaske og tre på ballongen. La flasken stå på et varmt sted i 10 min.

Teoretisk forklaring fra lærer:

Gjær er en mikroskopisk sopp, og som den heterotrofe organismen den er så trenger den mat (sukker) og vann (H20). I tillegg så er soppen som oss, som liker det best ved 37°, og det er derfor vann og sukker varmes opp. Gjæren trenger som oss også oksygen for å puste og puster ut karbondioksid som resultat, og det er denne gassen som får brødet til å heve. Akkurat som at ballongen blåses opp via karbondioksidgass skjer dette også i din egen mage. Ved anaerobt miljø vil soppen produsere alkohol, men dette fordamper ved heving. Derfor vil vi ikke bli fulle når spiser brød.