# data[].attributes.wish_content.attachment_props.text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem. https://t.co/p1K4r26zlA

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.original_text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem. https://t.co/p1K4r26zlA

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem. https://t.co/p1K4r26zlA

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.original_text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem. https://t.co/p1K4r26zlA

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem. https://t.co/p1K4r26zlA

# data[].attributes.attachment_link.title
Nej, det här är inte en äkta bild av Maduros fru Cilia Flores - Källkritikbyrån

# data[].attributes.attachment_link.description
Så här kan du själv undersöka bilder i flödet.

# data[].attributes.body
Använd tillsammans med mallen nedan!

# data[].attributes.attachment_link.description
Teresa Fidalgo är tillbaka. Men det är långt från det första kedjebrevet som skrämmer barn - och vuxna. Så här kan du förbereda dig och ditt barn.

# data[].attributes.attachment_link.description
För dig som är administratör: säkrare inloggning behövs för att kunna administrera personal och elevkonton fullt ut. Behövs också för att tilldela personal säkrare inloggningsuppgifter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fängslade journalisten Dawit Isaak fyller 50 år - Nyhetsmorgon (TV4)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För att du ska kunna utveckla din egen digitala kompetens om artificiell intelligens har vi tagit fram material på sajten Internetkunskap.

Här hittar du artiklar där du kan lära dig grunderna i vad AI är och hur tekniken används på olika ställen i samhället. Men även vad det finns för möjligheter och risker med datorer som blir allt mer självständiga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lektioner i AI för alla åldrar | Digitala lektioner

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du lektioner för grundskolan som på olika sätt närmar sig AI och frågor som handlar om AI. Alla lektioner är testade av lärare.

# data[].attributes.headline
Konkreta exempel på hur man kan analysera kring mass-medier med hjälp av analystipsen

# data[].attributes.subject
Konkreta exempel på hur man kan analysera kring mass-medier med hjälp av analystipsen

# data[].attributes.headline
Exempel på filterbubblor i amerikanska presidentvalet 2024

# data[].attributes.subject
Exempel på filterbubblor i amerikanska presidentvalet 2024

# data[].attributes.attachment_link.title
U.S. Campaign on TikTok: Where Harris Is a Communist and the Attack on Trump Is a Fake

# data[].attributes.attachment_link.description
Four months of campaigning, conspiracy myths and dancing: We dove into the TikTok election bubbles. Here are the parallel universes we discovered.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Foto: Skärmdump/Facebook

En gammal bild från förra årets trettonhelg har fått ny spridning bland elbilsmotståndare. Bilden påstås föreställa ett helt flak med elbilar som fått köras från Sälen till Mora - men bärgaren som körde biltransporten berättar att det inte stämmer.

- Elbilar väcker mycket känslor, konstaterar Mattias Haglund, vd för Bärgningstjänst Dalarna.

Haglund körde en transport från Sälen till Borlänge och hade stannat för att tanka då någon frågade honom var han hade hämtat bilarna.

- Jag sa Sälen, och att nu ska jag upp och hämta åtta till. Sen blev det där förvanskat. Det stod väl någon elbil på, och då blev det till att alla bilar var elbilar.

Någon lade ut bilden med texten:

Denna bild är från Sälen idag, sex st. elbilar som inte startar som ska fraktas ner till Mora drygt nio mil, när det är gjort åker bärgaren tillbaka till Sälen för att hämta ytterliggare åtta st. elbilar för transport till Mora
Tur för bärgaren att dieseln blivit billigare.

Inlägg på Facebook 9 januari 2024.

Bilden tog fart och fick stor spridning i januari i fjol. Mattias Haglund gick in i kommentarsfältet och påpekade för mannen som lagt upp bilden att det inte stämde.

- Det var bara några elbilar och sedan bensin- och dieselbilar. Det enda som stämde var att det var lika många bilar som jag skulle upp och hämta i Sälen igen. Alla bilar krånglar när det blir kallt, det spelar ingen roll vad de är. Kylan är våran bästa vän, säger han och skrattar.

Hur kallt var det?

- Det var 20 minus ungefär.

Mattias Haglunds kommentar januari 9 januari 2024.

Vad tycker du om att han som lade upp bilden skrev så här?

- Jag vet inte, jag brydde mig inte så mycket. Jag tyckte att det var lite roligt att vara inne och kommentera, nu när han hade tagit en bild på min biltransport. Men om jag hade vetat hur mycket skit det skulle bli utav det så hade jag väl aldrig skrivit något. Att det blev en sån spridning på det där hade nog ingen räknat med.

Bilden, som egentligen är en skärmdump av någons inlägg, har delats över 1 700 gånger på Facebook och har skapat debatt. En del påpekar att de inte haft några problem att starta sina elbilar i kylan, men blir hånade av andra i kommentarsfältet. "Varför startar inte dessa elbilar om det är så lätt?", skriver en man, med hänvisning till bilden.

En del reagerar på uppgifterna att det inte stämmer.

Kommentar på Facebook 9 januari 2024.

Mannen som lagt upp bilden heter Kjell Lindkvist och är lokalpolitiker i Mora. Han berättar för Källkritikbyrån att han inte minns var han hittade bilden, men att han tog den och lade upp den i ett album med "humorbilder". Han tycker att man kan se att det inte bara är elbilar på biltransporten.

- Man ser på bilden att det är lite blandade bilar, men då det öppna albumet har en hel hög bilder som är både mer eller mindre trovärdiga så tyckte jag den passade där. Den fick konstigt nog en otroligt stor spridning och det blev lite kalabalik där ett tag. Nyhetens behag dog med tiden av men på ettårsdagen så drog det igång igen konstigt nog.

Bland de som delar bilden verkar inte alla gå in i kommentarsfältet och se Mattias Haglunds tillbakavisande. Inte heller uppfattas bilden enbart som ett skämt.

"En bild av hur det kan vara att resa med en elbil", skriver en man som lagt upp bilden i ett byggforum på nätet.

Inlägg på Byggahus.se 12 mars 2024.

Den mer allmänna frågan - om elbilsförare är mer drabbade av kyla - debatteras i bildens kölvatten. Någon skriver:

Jag har haft en elbil nu i 6 år har aldrig haft några problem med att starta. Menar ni att bilar med förbränningsmotor alltid startar
Kommentar på Facebook 15 januari

Andra länkar till nyhetstexter där elbilar fått vägassistans för problem med startbatteriet.

Att elbilar skulle vara extra drabbade i vintertid är inte en bild som bärgaren Mattias Haglund delar.

- Rent generellt tror jag att de som har elbilar är ganska noga med att ladda dem. Jag upplever att det är fler bilar som får soppatorsk på stället när det blir sådana här långa stopp och köer, för att folk inte tankat. Det är lika eller kanske mer vanligt, säger Haglund.

Kjell Lindkvist, som sitter i kommunfullmäktige för Morapartiet, säger till Källkritikbyrån att han är starkt kritisk till elbilar.

- Och då inte bara själva bilen utan tvånget från EU och staten att befolkningen ska om man ska åka bil införskaffa något som så tydligt ingen vill ha, dyra fordon som många inte har råd med och ett elnät som åker jojo.

Han tycker inte att det i det här fallet spelar någon roll att uppgifterna han spred inte stämde.

- Jag som politiker har ju självklart ett ansvar i diverse utalanden men samtidigt som privatperson så har jag all rätt att dela roliga saker som inte sårar eller skadar en annan människa, osanna eller sanna har i detta fallet ingen betydelse.

Sammantaget: Fotot är riktigt, det har inte manipulerats. Det är i stället beskrivningen av det som inte stämmer utan ger sken av att kylan i det här fallet drabbat bara elbilar. I själva verket körde bärgningstjänsten tre elbilar och elva bensin- och dieselbilar från Sälen till Borlänge den dagen, enligt föraren av biltransporten.

Det har spridits en rad falska eller vilseledande påståenden om elbilar de senaste åren - här kan du läsa ett par som vi granskar här på Källkritikbyrån:
► Sant och falskt i inlägget om Tesla-batteriet
► Inlägg om "gröna elektriska sagobilar" fullt av fel
► Svajiga rapporter om strandade elbilar i snön
► Nej, den här videon visar inte en elbil som exploderar

# data[].attributes.attachment_link.title
Elbilskritisk politiker spred falsk bild - blev rättad av bärgaren - Källkritikbyrån

# data[].attributes.attachment_link.description
Påstod att det var bara elbilar som fått stopp i kylan. "Det blev förvanskat".

# data[].attributes.body
(PP punkt 5)

# data[].attributes.body
Sök bilders ursprung här! (Kopiera bildens länkadress och klistra in i sökrutan.)

# data[].attributes.attachment_link.description
TinEye is an image search and recognition company. We are experts in computer vision, pattern recognition, neural networks, and machine learning.

# data[].attributes.body
= LÄMNA sidan du vill undersöka och ta reda på information på andra sidor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Detta är ett evidensbaserat självtest med konstruktiv feedback där du kan testa dig själv och bli bättre på att granska digitala nyheter.

Instruktioner

Vi ger dig totalt 9 nyhetsinlägg som delats via sociala medier. Din uppgift är att avgöra sanningshalten i inläggen. Efter 4 nyheter kommer du att få lite feedback och instruktionsfilmer om hur nyhetsgranskning går till. Därefter kommer de resterande 5 nyheterna och du får chansen att prova på vad du lärt dig.

Kör hårt och lycka till!

# data[].attributes.attachment_link.description
Detta är ett evidensbaserat självtest med konstruktiv feedback där du kan testa dig själv och bli bättre på att granska digitala nyheter. Vi ger dig totalt 9 nyhetsinlägg som delats via sociala medier. Din uppgift är att avgöra sanningshalten i inläggen. Efter 4 nyheter kommer du att få lite feedback och instruktionsfilmer om hur nyhetsgranskning går till.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyhetsvärderaren är ett verktyg som lär ut en evidensbaserad metod för källkritik på nätet. Verktyget kan användas av lärare och kursledare för att undervisa om källkritik, men också av alla som på egen hand vill träna upp sin källkritiska förmåga. Flera år av forskning och utveckling ligger bakom verktyget, som är gratis att använda.

# data[].attributes.headline
Passar programmet bäst i Public Service eller i en reklam-kanal?

# data[].attributes.subject
Passar programmet bäst i Public Service eller i en reklam-kanal?

# data[].attributes.body
Varför tycker du som du gör? Förklara!

# data[].attributes.body
Binogi-film

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi använder kakor för att analysera trafik och förbättra siten. Välj bort eller Fortsätt med kakor

Hej! Du ser nu på en av våra många ämnesfilmer.

Registrera dig för att få tillgång till många gratis videor och quiz. Om du går med i en skola som har licens får du också tillgång till varje lektion.
Testa Binogi
Skapa ett konto för att se hela Binogi-videor.

Hej! Du ser nu på en av våra många ämnesfilmer.

Registrera dig för att få tillgång till många gratis videor och quiz. Om du går med i en skola som har licens får du också tillgång till varje lektion.
Testa Binogi
Starta quiz

Beskrivning Undertexter Begrepp (9)

Det finns många kanaler i radio och teve, och några av dem sänds av Sveriges Radio, Sveriges Television och Utbildningsradion. De är de tre svenska Public Service-företagen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Samhällskunskap - Radio och teve i Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi använder kakor för att analysera trafik och förbättra siten. Välj bort eller Fortsätt med kakor Registrera dig för att få tillgång till många gratis videor och quiz. Om du går med i en skola som har licens får du också tillgång till varje lektion. Testa Binogi Skapa ett konto för att se hela Binogi-videor.

# data[].attributes.headline
4. Skillnad "Public service-kanaler" vs. "Reklam-kanaler"

# data[].attributes.subject
4. Skillnad "Public service-kanaler" vs. "Reklam-kanaler"

# data[].attributes.attachment_link.title
Skillnad Public Service-kanaler vs. reklamkanaler 2025

# data[].attributes.headline
Exempel på hur tidningen Dagens Nyheter arbetar med "källskydd"

# data[].attributes.subject
Exempel på hur tidningen Dagens Nyheter arbetar med "källskydd"

# data[].attributes.attachment_link.description
Du använder en gammal webbläsare, för att använda den här tjänsten måste du uppgradera eller byta till en annan.

# data[].attributes.body
Arbetar för pressfrihet i världen

# data[].attributes.attachment_link.description
Reportrar utan gränser kämpar för det fria ordet. Yttrandefrihet är en av de viktigaste rättigheterna vi har. Trots det är omkring hälften av människorna i världen inte fria att säga, läsa, skriva eller trycka vad de vill. Reportrar utan gränser arbetar för att förändra detta.

# data[].attributes.headline
Be din personliga AI-hjälpare förklara här:

# data[].attributes.subject
Be din personliga AI-hjälpare förklara här:

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis AI för skolor: Enklare förklarat - Jag ger dig anpassade eller enkla förklaringar till vad du vill ha, anpassade efter din årskurs/ålder…

# data[].attributes.headline
2. Kan det vara FARLIGT att vara journalist?

# data[].attributes.subject
2. Kan det vara FARLIGT att vara journalist?

# data[].attributes.body
Om du inte var med på lektionen: Börja med att se videon här nedanför!

# data[].attributes.attachment_link.title
Turerna kring Socialdemokraternas lotteri | SVT Nyheter

# data[].attributes.attachment_link.title
Fotboll: Pawel Cibicki bryter tystnaden: "Jag är inte helt oskyldig"

# data[].attributes.attachment_link.description
Det var i december i fjol som fotbollsspelaren Pawel Cibicki, 28, i hovrätten dömdes till villkorlig dom för tagande av muta och spelfusk. Han stängdes även av från spel i fyra år av Fifa. Nu bryter han tystnaden och kommenterar domen. - Den är tuff. Jag håller inte med.

# data[].attributes.attachment_link.title
Slutar som influencer efter brakförlusten

# data[].attributes.attachment_link.description
Margaux Dietz slutar som influencer efter brakförlust

# data[].attributes.attachment_link.title
Anna Kinberg Batra tvingas avgå | SVT Nyheter

# data[].attributes.attachment_link.title
Sverigedemokratisk riksdagsledamot lämnar sina uppdrag efter avslöjanden | SVT Nyheter

# data[].attributes.attachment_link.title
Jörgen Hellman (S) avgår efter bostadsavslöjandet

# data[].attributes.attachment_link.description
Skatteutskottets ordförande Jörgen Hellman (S) lämnar alla sina uppdrag efter SVT:s Uppdrag gransknings avslöjande om hans bostadsersättning, uppger Socialdemokraterna för TT.

# data[].attributes.headline
Vissel-blåsare får rätt i Högsta Domstolen

# data[].attributes.subject
Vissel-blåsare får rätt i Högsta Domstolen

# data[].attributes.attachment_link.title
Vårdbiträde larmade om brister – får rätt i HD | SVT Nyheter

# data[].attributes.attachment_link.title
Riksdagspolitiker spred fake news - P3 Nyheter

# data[].attributes.attachment_link.description
I helgen har en fejkad förstasida på tidningen Forbes spridits på X. På bilden påstås en tidigare Hamas-ledare ha en förmögenhet på fem miljarder dollar.”Jag…

# data[].attributes.body
PP punkt 5

# data[].attributes.attachment_link.description
Freedom House - Explore the map of global freedom and internet freedom around the world.

# data[].attributes.headline
Läs de mänskliga rättig-heterna här. Hela listan!

# data[].attributes.subject
Läs de mänskliga rättig-heterna här. Hela listan!

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad är källkritik? Och hur är man källkritisk? | KORTFATTAT

# data[].attributes.headline
Källkritik - "trovärdighet" och "relevans"

# data[].attributes.subject
Källkritik - "trovärdighet" och "relevans"

# data[].attributes.body
PP punkt 5

# data[].attributes.attachment_link.title
Förstå kunskapskraven: Om källkritik - resonera om källans trovärdighet och relevans i svenska

# data[].attributes.headline
7. Vilka nyheter valdes ut - och varför?

# data[].attributes.subject
7. Vilka nyheter valdes ut - och varför?

# data[].attributes.body
Bra både för repetition och analys!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yttrandefrihet och pressfrihet är grundstenar i demokratin. Det är så pass viktigt att det finns skyddat i svensk grundlag. Vår Tryckfrihetsförordning är den äldsta i världen, sedan 1766 har staten varit förbjuden att censurera våra medier.

Yttrandefrihet handlar om att sådana som du och jag har rätt till att uttrycka oss fritt om nästan vad som helst.

Medier kallas ibland för den tredje statsmakten. De har till uppgift att granska makten, och att informera om vad som händer i samhället. Därför behövs pressfrihet.

Fria och oberoende medier är en av hörnstenarna i en fungerande demokrati. Men för att journalister ska kunna göra sitt jobb krävs samtidigt att vi medborgare har yttrandefrihet.

Yttrandefrihet handlar om att sådana som du och jag har rätt till att uttrycka oss fritt om nästan vad som helst. Det är en så pass viktig demokratisk rättighet att det finns nedskrivet i svensk grundlag. Eftersom det står i grundlagen betyder det att yttrandefriheten har fått ett särskilt skydd. Det är nämligen inte lika lätt att ändra en grundlag som en vanlig lag.

Yttrandefrihet kanske känns som något vi kan ta för givet i Sverige, men faktum är att hälften av världens befolkning inte är fria att läsa, skriva och ha vilka åsikter de vill.

Fakta om yttrandefrihet

Mediers
uppgift

Att granska makten - vad menas?

Mediers uppgift

Medier har till uppgift att granska makten och informera om vad som händer i samhället. Dessa oberoende medier är en av hörnstenarna i en fungerande demokrati.

Meddelarfrihet

Den som kontaktar medier har meddelarfrihet.

Meddelarfrihet

Den som kontaktar medier för att berätta om något har meddelarfrihet. Det betyder att den har laglig rätt att prata med medier om något den tycker att de bör rapportera om.

Censur

Staten får inte censurera

Censur

I lagarna står bland annat att medierna inte får censureras av staten, alltså att de inte får ta bort något från medierna innan det har tryckts eller visats.

Fria medier

Fria medier står fria från censur och statlig kontroll. I länder med censur bestämmer staten vad nyheterna får eller inte får rapportera om.

Det är samtidigt viktigt att medierna har rättigheter i en demokrati. Utan fria medier, som står utan påverkan från politiker och företag, fungerar inte demokratin som den ska. Mediernas uppgift är att granska makthavare och informera om vad som händer. Därför behövs det som kallas pressfrihet. Det finns nedskrivet i två av våra grundlagar, Tryckfrihetsförordningen och Yttrandefrihetsgrundlagen.

Där står bland annat att medierna inte får censureras av staten, alltså att de inte får ta bort något från medierna innan det har tryckts eller visats.

Grundlagarna ger medborgare och journalister rätt till att ta del av offentliga handlingar, som till exempel dokument från kommunen eller riksdagen. Det gör det möjligt för journalister att undersöka vad som händer hos våra myndigheter och sprida den informationen vidare till oss. Dina examensbetyg är exempel på en offentlig handling. Vissa handlingar, som vårdjournaler eller andra dokument av känslig karaktär, kan vara sekretessbelagda. Det gör att de inte är möjliga för vem som helst att ta del av.

I lagen står också vad nyhetsmedier har för skyldigheter, till exempel att inte kränka någon eller att uttrycka sig nedsättande om någons hudfärg, religion eller sexualitet.

Fria medier som står utan statlig kontroll och censur gör att medborgarna kan hålla sig bättre informerade.

Den som kontaktar medier för att berätta om något som hänt har meddelarfrihet. Det betyder att den har rätt att prata med medier om något som har hänt.

Personen har också meddelarskydd. Journalisten måste skydda sina källor om de vill vara anonyma. Det är dessutom förbjudet för företag och myndigheter att efterforska vem som har pratat med journalisten, det kallas efterforsknings- och repressalieförbud. Man ska som anställd på offentliga verksamheter, som en skola eller ett sjukhus, kunna berätta för journalister om verksamheten utan att riskera att bli av med jobbet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kapitel 1: Därför yttrandefrihet - Mediekompass

# data[].attributes.attachment_link.description
Yttrandefrihet och pressfrihet är grundstenar i demokratin. Det är så pass viktigt att det finns skyddat i svensk grundlag. Vår Tryckfrihetsförordning är den äldsta i världen, sedan 1766 har staten varit förbjuden att censurera våra medier. Yttrandefrihet handlar om att sådana som du och jag har rätt till att uttrycka oss fritt om nästan vad som helst.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att lära in via frågesport kan förutom att vara en kul grej, även vara ett mycket effektivt sätt för inlärning. Testa dina kunskaper om exempelvis källkritik och mediekunskap här nedanför.

Vi tipsar också om att regelbundet testa dina kunskaper om vad som händer i Sverige och världen i veckans nutidskryss.

Quiz för låg- och mellanstadieelever (12 frågor)

Quiz för högstadie- och gymnasieelever (12 frågor)

Vi använder cookies! Om du tycker det är ok, klickar du bara på "Acceptera alla". Du kan såklart välja vilken typ av cookies du vill ha genom att klicka på "Inställningar".

# data[].attributes.attachment_link.description
Att lära in via frågesport kan förutom att vara en kul grej, även vara ett mycket effektivt sätt för inlärning. Testa dina kunskaper om exempelvis källkritik och mediekunskap här nedanför. Vi tipsar också om att regelbundet testa dina kunskaper om vad som händer i Sverige och världen i veckans nutidskryss.

# data[].attributes.body
(PP punkt 1 - 5)

# data[].attributes.body
Om Dawit Isaaks dotter Bethlehem

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Sveriges Television AB, Stockholm, Sweden

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi får följa Betlehem Isaak när hon söker efter sin pappa, den svensk-eritreanske journalisten och författaren Dawit Isaak. Hon träffar de människor som kände honom i Sverige och Betlehems mamma Sofia uttalar sig för första gången sedan 2005. Filmen blir ett löfte om att tystnaden aldrig ska segra.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- När informationsflödena översvämmas med falska och knäppa grejer gör det oss mer osäkra generellt på vad som är sant eller inte. Det blir svårare att lita på någonting helt enkelt.

Appelgren tipsar: Så tar du reda på om bilden är fejk

Föreställer bilden något häpnadsväckande eller dramatiskt - tänk lite som en detektiv. Fundera på
om den här personen eller platsen brukar se ut ungefär så här, eller om det är något spektakulärt du aldrig sett förut? Var kritisk.

Bildsök! Sök på Google och tryck på kamerasymbolen och klistra in bilden. Då får du både en lista över om bilden har publicerats tidigare och förslag på liknande bilder som du kan undersöka.

Kanske finns det även detaljer i bilden (en skylt, en byggnad) som gör att du kan lista ut mer om bakgrunden, och om bilden är trovärdig.

Titta också om det finns ledtrådar och varnande kommentarer
i kommentarsfältet.

För även om det är viktigt att vara källkritisk är det minst lika viktigt att också kunna lita på trovärdiga källor när man ska värdera om en bild eller ett klipp stämmer eller inte, menar Björn Appelgren.

- Generellt är journalister på kända medier, myndigheter och forskare bra källor i en demokrati. Det innebär inte alltid att det blir rätt bara för att något publiceras i en tidning. Men för journalister finns till exempel ett system för rättelser, där man är tvungen att berätta om något har blivit fel.

Frågan är hur man vet att en bild faktiskt är sann? Det är inte helt enkelt, enligt Björn Appelgren som menar att tekniken utvecklas så pass snabbt att vi inom en snar framtid inte med blotta ögat kommer att kunna se om en bild är förfalskad eller inte.

- Så i stället för att leta tekniska detaljer är det smartare att fundera på budskapet i sig. Är det rimligt att den här personen eller platsen ser ut så här? Det bästa tipset är att googla, rådfråga andra och söka på bilden på andra ställen. Och sprid inte en bild om du inte är säker.

Va? Vad betyder det?

Deepfake
Engelskt uttryck som innebär att man med hjälp av teknik skapar manipulerade videor, ljudklipp eller bilder som ser verkliga ut.

Myndighet
Ser till att de lagar som riksdag och regering har beslutat om blir verklighet. Myndigheter tar inte politiska beslut. Polisen, Skatteverket och domstolar är exempel på myndigheter.

Demokrati
System med fria val där folket får rösta på vem/vilka de vill ska leda landet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Deepfakes: Så märker du om bilderna är falska | SvD

# data[].attributes.attachment_link.description
Påven i trendig dunjacka? Putin som knäböjer för Kinas president? Fejk och fejk. Detta är bilder som gjorts tack vare AI. Men hur vet man om en bild är sann eller ej?

# data[].attributes.headline
1: Mass-medierna "granskar" - vad betyder det?

# data[].attributes.subject
1: Mass-medierna "granskar" - vad betyder det?

# data[].attributes.body
(Om du vill: Använd någon av de 6 länkarna här nedanför!)

# data[].attributes.body
(Se länkar nedanför filmen)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FNs förklaring om de mänskliga rättigheterna antogs 1948, som en följd av de grymheter världen upplevt under Andra världskriget. I den här filmen berättar vi om framväxten av idén att alla människor har rättigheter, bara genom att vara människor - för det har inte alltid varit självklart - och om vilka rättigheter som ingår i förklaringen.

# data[].attributes.attachment_link.description
FNs förklaring om de mänskliga rättigheterna antogs 1948, som en följd av de grymheter världen upplevt under Andra världskriget. I den här filmen berättar vi om framväxten av idén att alla människor har rättigheter, bara genom att vara människor - för det har inte alltid varit självklart - och om vilka rättigheter som ingår i förklaringen.

# data[].attributes.headline
Hjälpsida för journa-lister som utsätts för hot

# data[].attributes.subject
Hjälpsida för journa-lister som utsätts för hot

# data[].attributes.attachment_link.description
Fojos uppdrag är att utbilda och bidra med kunskap och stöd till journalister som utsätts för hat och hot. Vi står upp för yttrandefriheten och

# data[].attributes.attachment_link.title
Maktbarometern 2025 Tiktok - Medieakademin

# data[].attributes.attachment_link.description
Medieakademin © 2025 Medieakademin - Vilkor

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förtalsmålet har behandlat en publicering på Samnytts hemsida i september förra året. Saeed Alnahhal pekades då, med namn och bild, bland annat ut som en "misstänkt jihadist".

Stockholms tingsrätt gör bedömningen att uppgifterna i publiceringen sammantaget utgör grovt förtal. Påföljden för den ansvariga utgivaren Mats Dagerlind blir villkorlig dom och dagsböter. Han ska betala ett skadestånd till Saeed Alnahhal på 30 000 kronor, samt stå för delar av dennes rättegångskostnader.

Tingsrätten anser att uppgifterna som spreds var förtalsgrundande, ägnade att utsätta Saeed Alnahhal för missaktning, samt att det inte var försvarligt av Samnytt att publicera dem. "Uppgifterna har fått en omfattande spridning och har väckt mycket negativ uppmärksamhet", står det i domen.

- Jag är glad. Jag känner att jag fått upprättelse efter att ha blivit orättvist anklagad. Domen har stärkt mitt förtroende för att man kan lita på svenska rättsväsendet om man utsätts för orättvisa, säger Saeed Alnahhal och fortsätter:

- Publiceringen såväl som kommentarerna på förtalstexten var enormt elaka. Det påverkade mig på ett djupt negativt sätt och har gjort det senaste året tufft. I både verkligheten och digitala världen kände jag mig hotad och otrygg. Det är inte lätt att känna sig anklagad även om anklagelserna är grundlösa.

Saeed Alnahhal arbetade tidigare som journalist i Syrien, men flydde till följd av kriget landet år 2014. Han har under sin tid i Sverige skrivit i Svenska Dagbladet, och sedan 2020 som researcher och skribent på Dagens Nyheters världen- och kulturredaktioner.

Saeed Alnahhal arbetar som researcher och skribent på Dagens Nyheters världen- och kulturredaktioner. Foto: Alexander Mahmoud

Det aktuella målet har drivits som enskilt åtal av Saeed Alnahhal, som fått juridiskt stöd av Dagens Nyheter.

- I Syrien stod vi emot förtryck och konfronterade regimen. Jag kommer inte att överge denna princip. Jag har uppfostrats till att stå upp för mig själv när jag har rätten på min sida, säger Saeed Alnahhal.

Förtal definieras enligt tryckfrihetsförordningen som att man "utpekar annan såsom brottslig eller klandervärd i sitt levnadssätt eller annars lämnar uppgift som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning".

Fällande domar i tryckfrihetsmål är ovanliga, då hänsynstagandet till yttrandefriheten är stort. För en fällande dom krävs först att en kvalificerad majoritet i en jurydomstol anser den tilltalade vara skyldig. Beslutet måste i ett andra steg bekräftas av en ordinarie domstol.

Juryn kom i september till slutsatsen att Samnytts publicering innehöll förtalsgrundade uppgifter. De juridiska domarna gör nu samma bedömning och skriver att det "inte varit försvarligt att publicera uppgifterna på det sätt som skett".

- Det är viktigt och välkommet att tingsrätten tog detta grova förtal på allvar, säger DN:s chefredaktör Peter Wolodarski. Det här har skadat mycket och DN:s redaktion har stått bakom Saeed hela tiden. Den här formen av hatkampanjer är ett stort samhällsproblem.

Domen välkomnas även av Erik Halkjaer, ordförande för Reportrar utan gränser i Sverige, och Journalistförbundet.

"En särskilt utsatt grupp journalister i Sverige är de många journalister som liksom ⁦Saeed Alnahhal tvingats fly undan förtryck av pressfrihet och i sitt nya hemland fortsätter kämpa för fri och oberoende journalistik", skriver Erik Halkjaer på Twitter. ⁦

"Även tryckfriheten har gränser, det är inte fritt fram att skriva vad som helst. Förtal och olaga hot är till exempel inte tillåtet, även om det krävs mycket för fällande dom. Vi välkomnar dagens dom från tingsrätten där en journalist utsatts för grovt förtal", skriver Journalistförbundet.

Mats Dagerlind har i rätten erkänt att han, i egenskap av ansvarig utgivare, publicerat uppgifterna på Samnytts hemsida. Han har samtidigt förnekat brott och argumenterat för att uppgifterna inte utgör förtal och att publiceringen varit försvarlig.

Mats Dagerlind företräds i målet av advokat Thomas Olsson. Han säger på måndagens förmiddag till DN att man ännu inte hunnit gå igenom domen, och inte har något besked huruvida den ska överklagas. Sista dag för överklagande är den 25 oktober.

- Jag har ingen specifik kommentar mer än att jag anser att domen är ganska överraskande, säger Thomas Olsson.
Varför anser du den vara överraskande?
- Därför att de skäl som Mats Dagerlind lade fram i tingsrätten, för publiceringen, var relativt starka och fullt godtagbara.

DN har varit i kontakt med Mats Dagerlind som inte vill lämna en kommentar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Högerpopulistisk tidning döms för grovt förtal av DN-journalist - DN.SE

# data[].attributes.attachment_link.description
Förtalsmålet har behandlat en publicering på Samnytts hemsida i september förra året. Saeed Alnahhal pekades då, med namn och bild, bland annat ut som en "misstänkt jihadist". Stockholms tingsrätt gör bedömningen att uppgifterna i publiceringen sammantaget utgör grovt förtal. Påföljden för den ansvariga utgivaren Mats Dagerlind blir villkorlig dom och dagsböter.

# data[].attributes.body
Filmklipp

PP punkt 4

# data[].attributes.body
PP punkt 4

# data[].attributes.headline
Info om "public service-kanaler" och "reklam-kanaler"

# data[].attributes.subject
Info om "public service-kanaler" och "reklam-kanaler"

# data[].attributes.body
PP punkt 3

# data[].attributes.body
Filmklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det är mycket viktigt för många människor att de öppet kan säga och skriva vad de tycker: till sina vänner, till allmänheten, i tidningar eller på internet. I många länder anses det vara en viktig rättighet att kunna uttrycka sin åsikt! Det är rätten till yttrandefrihet - och den skyddas av lagar och förordningar. Men i andra länder är lagar om yttrandefrihet svaga, eller finns inte alls. Istället kan alla typer av information, samtal och uttryck ändras, kontrolleras eller till och med förbjudas av regeringar eller andra grupper.

De kan censureras. TV, dagstidningar, tidskrifter, radio, filmer, teaterföreställningar, sms, datorspel, böcker ... alla kan bli censurerade för att säkerställa att de inte innehåller något som anses vara skadligt eller känsligt. Men definitionen på vad som är skadligt eller känsligt varierar mycket från land till land. Så vad blir censurerat?

Det kan vara innehåll som förolämpar eller utmanar regeringen eller religionen ... eller innehåll som hotar människors säkerhet, eller innehåller hatiskt tal. Alla de är ämnen som ofta censureras. Men censur kan förekomma även när det inte finns någon uppenbar anledning till varför. Det är därför censur kan ta sig många former och vara väldigt olika beroende på var du bor.

I länder där yttrandefriheten inte skyddas är människor inte fria att säga eller skriva vad de vill offentligt. De är heller inte fria att utmana eller försöka stoppa censur. Men över hälften av världens befolkning använder internet, där människor snabbt och enkelt kan dela information och tankar med dem som bor på andra platser. Kan det här censureras? Ja.

I några av världens mest strikt censurerade länder, är tillgången till internet starkt begränsad, eller helt förbjuden. Samtidigt kan de som försöker komma runt censuren - som skriver eller delar innehåll som inte har godkänts, eller försöker att få tillgång till begränsade medier - gripas och fängslas. I länder där yttrandefrihet är en viktig rättighet kan det också finnas censur. Filmer kan få åldersgränser om de innehåller scener som kan skrämma barn. De här åldersgränserna begränsar vilka som får se dem.

En bok som har vuxeninriktat innehåll kan ifrågasättas av föräldrar som inte vill att deras barn ska läsa den i skolan. Och om ett TV-program innehåller något som vissa tycker är stötande, kan företag vägra att annonsera i den kanalen om programmet inte ändras. Många TV-kanaler förlitar sig på reklam för att tjäna pengar, så det sätter press på dem att ändra - eller censurera - sitt innehåll. Påtryckningar från inflytelserika personer och grupper kan användas för att censurera andra på flera sätt. För att censurera människor som protesterar mot dem, kan mäktiga personer eller företag hota med rättsliga åtgärder.

För att undvika höga kostnader och utdragna rättstvister kan individer eller organisationer då sluta tala eller skriva offentligt om en kontroversiell fråga. Alla har tankar, åsikter och synpunkter som de skulle vilja dela med andra. Men på grund av censur hindras många människor runt om i världen från att uttrycka sig. Censur kan användas för att begränsa människors synpunkter, uttalanden och till och med fakta ... och det kan påverka hur människor kommunicerar och utbyter kunskap.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det är mycket viktigt för många människor att de öppet kan säga och skriva vad de tycker: till sina vänner, till allmänheten, i tidningar eller på internet. I många länder anses det vara en viktig rättighet att kunna uttrycka sin åsikt! Det är rätten till yttrandefrihet - och den skyddas av lagar och förordningar.

# data[].attributes.body
PP punkt 2

# data[].attributes.headline
Vad är MASS-medier för något? (Och lite om "tredje statsmakten")

# data[].attributes.subject
Vad är MASS-medier för något? (Och lite om "tredje statsmakten")

# data[].attributes.body
PP punkt 1

# data[].attributes.headline
Klickbar PRESSFRI-HETSKARTA, ranking 1 - 180

# data[].attributes.subject
Klickbar PRESSFRI-HETSKARTA, ranking 1 - 180

# data[].attributes.body
(På engelska)

# data[].attributes.attachment_link.description
RSF's World Press Freedom Index aims to compare the level of press freedom enjoyed by journalists and media in 180 countries and territories.

# data[].attributes.headline
Man dömd för att ha hotat svensk journalist

# data[].attributes.subject
Man dömd för att ha hotat svensk journalist

# data[].attributes.body
Ljudfil

# data[].attributes.attachment_link.title
Man fälls för hot mot SR:s migrationskorrespondent Alice Petrén - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
En man har fällts för olaga hot mot Sveriges Radios migrationskorrespondent Alice Petrén. Han döms till 100 dagsböter och ska betala skadestånd. Hotet ...

# data[].attributes.attachment_link.title
KÄLLKRITIK: Om digitala fotspår och filterbubblor

# data[].attributes.headline
Allmänna tips om webbinformation och källkritik

# data[].attributes.subject
Allmänna tips om webbinformation och källkritik

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad är sant och falskt på internet? Här får du kunskap om källkritik, desinformation och deep-fakes. Få bättre koll på dina källor!

# data[].attributes.attachment_link.title
UK Newspapers Online and Worldwide Newspapers in English;International News Sites/Links; Business News

# data[].attributes.attachment_link.description
Online British Newspapers on the Internet and International Newspapers with English Versions, News International News Links/Sites/Websites

# data[].attributes.body
Anna Politkovskaja

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anna Politkovskaja arbetade på tidningen Novaja Gazeta sedan 1999 och ägnade sig huvudsakligen åt kriget i Tjetjenien och övergreppen mot civilbefolkningen. Hon skrev också om missförhållanden bland militären och polisen. Misstankarna riktade sig därför omedelbart mot Tjetjenien och de ryska militärer och poliser som tjänstgjort där.

Avslöjande artiklar
Anna Politkovskaja skrev artiklar om hur ryska trupper torterade och dödade civila tjetjener. De artiklarna gav henne många fiender bland ryssarna, också högt upp i hierarkin. Hon mordhotades upprepade gånger och hon blev också förgiftad i september 2004 när hon försökte ta sig till gisslandramat vid skolan i Beslan.

Anna Politkovskaja skrev också om hur Moskvatrogna tjetjenska grupper begick övergrepp mot sina egna. Hur grupper runt Tjetjeniens president Ramzan Kadyrov berikar sig på tjetjenernas bekostnad. Hur de tvingar alla tjetjener att betala en del av sin lön till en fond, pengar som de använder till sin egen lyxkonsumtion.

Kadyrov starkt misstänkt
Parallellt med polisutredningen driver tidningen Novaja Gazeta en egen utredning om mordet på Anna Politkovskaja.

Huvudspåret i tidningens egen utredning blev också snabbt gruppen runt Ramzan Kadyrov. De som tjänade grova pengar på fonden som inrättats till minne av Kadyrov den äldre, som tjänstgjorde som president i Tjetjenien med stöd av Moskva, fram till sin död i ett attentat i maj 2004.
Det är osäkert om Ramzan Kadyrov själv skulle ha gett order om mordet på Anna Politkovskaja, men med all sannolikhet vet han vem som gjorde det. Trots detta utsågs han av Rysslands president Vladimir Putin den 16 februari 2007 till tf president i Tjetjenien.

Kremls fiende nr 1
Den politiska ledningen i Ryssland har en annan version av vem som ligger bakom mordet på Anna Politkovskaja. De antyder att spåren leder till "Rysslands fiender", d v s finansmannen Boris Berezovskij, en av president Putins främsta kritiker, som lever i exil i London - även om hans namn inte uttryckligen har nämnts i samband med de senaste gripandena.

Teorin går ut på att Berezovskij skulle ha beställt mordet på Anna Politkovskaja för att misstänkliggöra president Vladimir Putin. Polisen har inte funnit några bevis som styrker den teorin. Människorättsorganisationer i Ryssland oroar sig dock för att polisen ska tvingas följa Kremls version i mordutredningen.

Eva Elmsäter

# data[].attributes.attachment_link.description
Den ryska journalisten Anna Politkovskaja sköts till döds i sitt hyreshus i Moskva den 7 oktober 2006. Kameror i porten fångade en ung man i keps som skyndande sig från platsen. Det visade sig att personen besökt huset flera gånger. Ändå har jakten på mördaren dragit ut på tiden nästan ett år.

# data[].attributes.body
(På engelska)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I received this column from Jamal Khashoggi's translator and assistant the day after Jamal was reported missing in Istanbul. The Post held off publishing it because we hoped Jamal would come back to us so that he and I could edit it together. Now I have to accept: That is not going to happen. This is the last piece of his I will edit for The Post. This column perfectly captures his commitment and passion for freedom in the Arab world. A freedom he apparently gave his life for. I will be forever grateful he chose The Post as his final journalistic home one year ago and gave us the chance to work together.
I was recently online looking at the 2018 "Freedom in the World" report published by Freedom House and came to a grave realization. There is only one country in the Arab world that has been classified as "free." That nation is Tunisia. Jordan, Morocco and Kuwait come second, with a classification of "partly free." The rest of the countries in the Arab world are classified as "not free."

As a result, Arabs living in these countries are either uninformed or misinformed. They are unable to adequately address, much less publicly discuss, matters that affect the region and their day-to-day lives. A state-run narrative dominates the public psyche, and while many do not believe it, a large majority of the population falls victim to this false narrative. Sadly, this situation is unlikely to change.

The Arab world was ripe with hope during the spring of 2011. Journalists, academics and the general population were brimming with expectations of a bright and free Arab society within their respective countries. They expected to be emancipated from the hegemony of their governments and the consistent interventions and censorship of information. These expectations were quickly shattered; these societies either fell back to the old status quo or faced even harsher conditions than before.

My dear friend, the prominent Saudi writer Saleh al-Shehi, wrote one of the most famous columns ever published in the Saudi press. He unfortunately is now serving an unwarranted five-year prison sentence for supposed comments contrary to the Saudi establishment. The Egyptian government's seizure of the entire print run of a newspaper, al-Masry al Youm, did not enrage or provoke a reaction from colleagues. These actions no longer carry the consequence of a backlash from the international community. Instead, these actions may trigger condemnation quickly followed by silence.

As a result, Arab governments have been given free rein to continue silencing the media at an increasing rate. There was a time when journalists believed the Internet would liberate information from the censorship and control associated with print media. But these governments, whose very existence relies on the control of information, have aggressively blocked the Internet. They have also arrested local reporters and pressured advertisers to harm the revenue of specific publications.
[Read Khashoggi's last column for The Post before his disappearance in Arabic]
There are a few oases that continue to embody the spirit of the Arab Spring. Qatar's government continues to support international news coverage, in contrast to its neighbors' efforts to uphold the control of information to support the "old Arab order." Even in Tunisia and Kuwait, where the press is considered at least "partly free," the media focuses on domestic issues but not issues faced by the greater Arab world. They are hesitant to provide a platform for journalists from Saudi Arabia, Egypt and Yemen. Even Lebanon, the Arab world's crown jewel when it comes to press freedom, has fallen victim to the polarization and influence of pro-Iran Hezbollah.

The Arab world is facing its own version of an Iron Curtain, imposed not by external actors but through domestic forces vying for power. During the Cold War, Radio Free Europe, which grew over the years into a critical institution, played an important role in fostering and sustaining the hope of freedom. Arabs need something similar. In 1967, the New York Times and The Post took joint ownership of the International Herald Tribune newspaper, which went on to become a platform for voices from around the world.

My publication, The Post, has taken the initiative to translate many of my pieces and publish them in Arabic. For that, I am grateful. Arabs need to read in their own language so they can understand and discuss the various aspects and complications of democracy in the United States and the West. If an Egyptian reads an article exposing the actual cost of a construction project in Washington, then he or she would be able to better understand the implications of similar projects in his or her community.

The Arab world needs a modern version of the old transnational media so citizens can be informed about global events. More important, we need to provide a platform for Arab voices. We suffer from poverty, mismanagement and poor education. Through the creation of an independent international forum, isolated from the influence of nationalist governments spreading hate through propaganda, ordinary people in the Arab world would be able to address the structural problems their societies face.
Read more: Read Jamal Khashoggi's columns for The Washington Post Hatice Cengiz: Please, President Trump, shed light on my fiance's disappearance The Post's View: Why is the Trump administration cleaning up Saudi Arabia's mess? David Ignatius: MBS's rampaging anger will not silence questions about Jamal Khashoggi Manal al-Sharif: Jamal Khashoggi's disappearance spreads fear worldwide, but we won't be silenced

# data[].attributes.attachment_link.title
Opinion | Jamal Khashoggi: What the Arab world needs most is free expression

# data[].attributes.attachment_link.description
I received this column from Jamal Khashoggi's translator and assistant the day after Jamal was reported missing in Istanbul. The Post held off publishing it because we hoped Jamal would come back to us so that he and I could edit it together. Now I have to accept: That is not going to happen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svensk-eritreanske journalisten Dawit Isaak är fängslad utan rättegång för sina åsikters skull. Dawit Isaak har blivit symbolen för yttrandefrihet och manifesterar kampen för alla dem som på olika sätt förtrycks, fängslas, motarbetas och dödas av människor som inte tar hänsyn till människans rätt. Många av dem som drabbas är de som arbetar för mänskliga värden, som journalister och opionionsbildare.

# data[].attributes.attachment_link.description
Svensk-eritreanske journalisten Dawit Isaak är fängslad utan rättegång för sina åsikters skull. Dawit Isaak har blivit symbolen för yttrandefrihet och manifesterar kampen för alla dem som på olika sätt förtrycks, fängslas, motarbetas och dödas av människor som inte tar hänsyn till människans rätt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Turkiska polisen utgår från att Khashoggi mördades inne på beskickningen, enligt källor.

"Om de turkiska rapporterna om att den i USA bosatte Washington Post-journalisten @jamalkhashoggi dödats på Saudiarabiens konsulat i Istanbul bekräftas så skulle det utgöra ett fasansfullt, djupt beklagligt och fullständigt oacceptabelt angrepp på pressfriheten", skriver den Paris-baserade pressfrihetsorganisationen Reportrar utan gränser i ett inlägg på Twitter.

Även den New York-baserade organisationen Kommittén för att skydda journalister, CPJ, uttrycker oro, och kräver svar från regeringen i Riyad.

"De saudiska myndigheterna måste omedelbart ge en fullständig, trovärdig förklaring till vad som hände Khashoggi inne på landets beskickning", skriver CPJ:s biträdande chef Robert Mahoney i ett uttalande.

Jamal Khashoggi, som skriver regelbundet för Washington Post, begav sig i tisdags till det saudiska konsulatet i Istanbul. Enligt hans flickvän skulle Khashoggi skaffa fram dokument inför deras kommande bröllop, men han kom aldrig ut från byggnaden, och har sedan dess inte setts till.

Turkiska polisen har enligt källor till nyhetsbyråerna AFP och Reuters samt tidningen Washington Post kommit fram till att Khashoggi sannolikt mördades inne på konsulatet.

- Utifrån tidiga resultat av utredningen tror polisen att journalisten dödades av ett särskilt utsänt team, som lämnade Istanbul samma dag, säger en anonym regeringskälla till AFP.

Den statliga saudiska nyhetsbyrån SPA har skickat ut ett telegram där en icke namngiven tjänsteman på konsulatet förnekar rapporterna.

"Tjänstemannen nekar bestämt till de här grundlösa anklagelserna", skriver SPA, som hävdar att en grupp saudiska utredare bistår lokala myndigheter i utredningen.

Khashoggis turkiska flickvän skriver på Twitter att hon inte kan tro på uppgifterna om att hennes fästman är död.

Jamal Khashoggi flydde Saudiarabien i september 2017, några månader efter det att prinsen Mohammed bin Salman, allmänt känd som MBS, utsetts till tronarvinge. Tiotals dissidenter hade då gripits, däribland intellektuella och muslimska predikanter, trots kronprinsens löften om att öppna landet mot omvärlden.

Khashoggi hade tidigare skrivit för den panarabiska dagstidningen Al-Hayat, som ägs av den saudiske prinsen Khaled bin Sultan al-Saud, men enligt egen utsago blivit förbjuden att fortsätta sedan han försvarat Muslimska brödraskapet. Regeringen i Riyad anser att organisationen är en terrorgrupp.

Khashoggi, som sedan i fjol levt i exil i USA, har också kritiserat Saudiarabiens inblandning i kriget i Jemen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oro efter uppgifter om att journalist mördats - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
Turkiska polisen utgår från att Khashoggi mördades inne på beskickningen, enligt källor. "Om de turkiska rapporterna om att den i USA bosatte Washington Post-journalisten @jamalkhashoggi dödats på Saudiarabiens konsulat i Istanbul bekräftas så skulle det utgöra ett fasansfullt, djupt beklagligt och fullständigt oacceptabelt angrepp på pressfriheten", skriver den Paris-baserade pressfrihetsorganisationen Reportrar utan gränser i ett inlägg på Twitter.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.original_text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem. https://t.co/p1K4r26zlA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Don’t miss what’s happening

People on Twitter are the first to know.

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props_source.data.text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem. https://t.co/p1K4r26zlA

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.original_text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem. https://t.co/p1K4r26zlA

# data[].attributes.attachment_link.metadata.attachment_props.text
Tog med mina Facebookvänner till Stockholm Stadion och spelade in en liten film om filterbubblor. Pga hög tid att folkbilda om dem.

# data[].attributes.body
Läroboken Fundament sam-hällskunskap 8 finns i klass-rummet. Om du vill kan du låna ett eget ex. i biblioteket.

Se i så fall kapitel 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kontakta oss och få ett erbjudande för just ditt företag, organisation, skola eller bibliotek.

Du når kundtjänst på info@ui.se.

Landguiden uppdateras varje dag. En del av informationen är öppen för alla, men som abonnent på tjänsten får du tillgång till mycket mer information om varje land. Här får du ett smakprov på det fullständiga innehållet om Turkiet.

Läs om Turkiet som exempel

I Landguiden under fliken Organisationer ligger information om 26 internationella organisationer. Här får du ett smakprov på det fullständiga innehållet genom kapitlet om EU.

Läs om EU som exempel

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakta oss och få ett erbjudande för just ditt företag, organisation, skola eller bibliotek. Du når kundtjänst på info@ui.se. Landguiden uppdateras varje dag. En del av informationen är öppen för alla, men som abonnent på tjänsten får du tillgång till mycket mer information om varje land.

# data[].attributes.headline
Hur kan man läsa en "offentlig handling"?

# data[].attributes.subject
Hur kan man läsa en "offentlig handling"?

# data[].attributes.attachment_link.description
Texterna nedan refererar till en lång rad dokument och beslut. De allra flesta av dem går att hitta med en enkel googling, eller så söker du på

# data[].attributes.headline
"Ja skiter i att det är fejk det är förjävligt ändå" 

# data[].attributes.subject
"Ja skiter i att det är fejk det är förjävligt ändå" 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nej, rektorn på Hagaskolan i Örebro gav naturligtvis inte nioåriga Alva kvarsittning för att hon hade ett mobilskal med svenska flaggan på. Den fejkade nyhetsstoryn som hävdar det, med sitt ursprung i den ökända viralmarodören Storkens nyheter, blev isärplockad av Viralgranskaren redan i november 2014.

Icke desto mindre blev den högst verkliga och existerande Hagaskolan i Örebro nedringda och -mejlade av vredgade surfare, som läst artikeln men missat sajtens disclaimer. Det gick så långt att till och med det förhärdade hjärtat hos Storkens nyheter smälte, och sajten erbjöd Hagaskolan en ursäkt.

Så ledsna att de tog bort sin fejkade artikel var de dock uppenbarligen inte - artikeln ligger kvar än i dag. Detta i kombination med interneturlagen "puckat content + tid = spridning" innebär att storyn om Alvas Iphoneskal med jämna mellanrum dyker upp igen. Den senaste gången var det i en Facebookgrupp med det färgstarka namnet "STOPPA MAKTMISSBRUKET".

Lyckligtvis finns det besserwissers överallt. I kommentarsfältet till fejkstoryn avfärdades den av många. Men trots detta fann en medelålders man som hette Mats för gott att kommentera följande:

"Ja skiter i att det är fejk det är förjävligt ändå"

Mats citat har nu under någon dag delats på Twitter, inte sällan med hånfulla kommentarer om nationalisters tankeverksamhet bifogade. Men resonemanget att en bevisligen felaktig story ändå är värdefull eller relevant eftersom den pekar på något sant är vanligt förekommande bland människor som sprider dylikt skräp, och det finns skäl att titta närmare på varför.

Ja skiter i att det är fejk det är förjävligt ändå.

I tredje upplagan av sin lärobok Introduction to Collective Behavior and Collective Action skriver författaren David L. Miller om hur en masshysteri fungerar. Grupper som drabbas av "intensiv kollektiv upphetsning förlorar sin förmåga att skilja fakta från påhitt, och de blir lättprocoverade, mottagliga, okritiska och irrationella", skriver han och slår fast att rykten sällan är sanna men väl enhetliga, baserade på så kallad "paranoid logik".

Man skulle kunna argumentera för att människor som lever under intrycket att svenskheten, vad den nu är, är hotad - att vi inte längre får svinga svenska flaggan, sjunga julsånger, klä ut oss till pepparkaksgubbar - är delaktiga i en sorts lågintensiv digital masshysteri. Den kokar under ytan, gör sig påmind varje gång en aktuell rubrik dyker upp. De inblandade läser bara nyheter på platser där dessa hot blåses upp till en grotesk oigenkännlighet, och får därför bara intrycket att de blir mer och mer allvarliga. Sedan förstärker och bejakar de varandras världsbilder i olika slutna, sociala rum.

I sin rapport Lies, Damn Lies and Viral Content noterar journalisten Craig Silverman att vi är mer benägna att dela vidare rykten som vi upplever sätter ljuset på ett akut och verkligt hot. Med andra ord behöver det inte vara sant för oss, så länge vi redan oroar oss för den verklighetsbild som ges. Dessutom påpekar han att vi generellt oftare delar rykten om vi redan har investerat mycket tid eller energi i att bejaka dess verklighetsbeskrivning.

Ja, ni hör ju. Allt som allt målar dessa särdrag upp en ganska tydlig bild av den oroade, rädda och slutna bubblan som delar främlingsfientlig propaganda på nätet.

Det är dock viktigt att komma ihåg att dessa psykologiska effekter av vånda och information som löper amok kan drabba alla. I oktober 2014 fick jag och mina dåvarande kollegor på Metro granska de rykten som spreds under polisens så kallade "super-Reva"-insats, bland annat att en helt tunnelbanetåg hade delats upp i ljus- och mörkhyade varpå bara de senaste hade fått genomgå ID-kontroller.

När vi sedan berättade att ryktena var osanna blev vi kritiserade av aktivister som hade varnat för dessa Reva-kontroller på sociala medier, eftersom vi inte tog deras rädsla på allvar. Det handlar alltså även i detta åsiktsläger om att se en befintlig rädsla som rättfärdigande av osanna rykten.

Vad kan vi göra för att motarbeta dessa skräckens ryktesspridning? Tja, det hade jag varit en rik föreläsare om jag visste, men enligt min erfarenhet är ett försök till närvaro av godo. Man bör utgå från att antalet läsare av varje given konversation där dessa rykten sprids är minst tio gånger större än antalet delaktiga skribenter, och kan du då vara där och ställa kritiska frågor som sönderdelar och motvisar ryktena kommer det förhoppningvis ha en lugnande effekt på några av dem.

Det är ju tråkigt om fler ska behöva gråta över fiktiva Alvas öde, eller hur?
Detta är ett inlägg från 404-bloggen, där Jack Werner skriver om digitala medier, digital kommunikation och källkritik. Följ honom på digital.di.se/404bloggen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Blogg: Sanningen och varför ilskna ryktesspridare struntar i den

# data[].attributes.attachment_link.description
Nej, rektorn på Hagaskolan i Örebro gav naturligtvis inte nioåriga Alva kvarsittning för att hon hade ett mobilskal med svenska flaggan på. Den fejkade nyhetsstoryn som hävdar det, med sitt ursprung i den ökända viralmarodören Storkens nyheter, blev isärplockad av Viralgranskaren redan i november 2014.

# data[].attributes.body
"PP"

# data[].attributes.body
Pedagogisk planering, powerpoints m.m.

# data[].attributes.body
Efter att Trump blev president (på engelska)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Brian Karem, a White House correspondent for Playboy and political analyst for CNN, tweeted that beginning on Aug. 5, 2019, ...

Two days after the Little Rock Civil Service Commission signed off on a rule allowing the commission to bar anyone ...

A KRDO News Channel 13 news team was assaulted and a broadcasting camera attacked while attempting to conduct an interview ...

Two broadcast journalists for local KUTV 2News were assaulted on July 9, 2019, while covering a protest in Salt Lake ...

On May 10, 2019, San Francisco police officers raided the home and office of freelance journalist Bryan Carmody as part ...

In March and April 2019, San Francisco police seized phone records for freelance journalist Bryan Carmody as part of an ...

# data[].attributes.attachment_link.description
The U.S. Press Freedom Tracker is a project that aims to comprehensively document press freedom incidents in the United States - such as the arrests of journalists, seizures of their equipment, interrogations and searches at the U.S. border, subpoenas to testify about sources, leak prosecutions and physical attacks.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur sätts åldersgränser på film? Vad är medie- och informationskunnighet (MIK)? Vilka är dina rättigheter? Har du blivit utsatt på nätet? Vad får man dela? Mediemyndigheten arbetar för och med barn och unga. Här hittar du länkar till sådant som rör dig som är yngre.

# data[].attributes.body
Ljudfil

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Allvarligt, tycker Justitieombudsman Stefan Holgersson.

- Jag tycker att det är bekymmersamt. Man ska möjliggöra en insyn, och är man väldigt hemlig och undviker att svara så påverkar det förtroendet för myndigheterna, säger Stefan Holgersson

Sverige har sen 250 år tillbaka en offentlighetsprincip som gör att allmänna och offentliga uppgifter, hos exempelvis kommuner, ska lämnas ut skyndsamt till den som frågar.

Det är en grundförutsättning för att invånare exempelvis ska kunna granska hur deras skattepengar används. Men Ekot kan nu visa att kommunerna i stor utsträckning inte följer lagen.

Vi har, från en privat e-postadress, skickat ut två enkla förfrågningar till samtliga kommuner och registrerat alla svar som kommit in under en sjudagarsperiod.

En femtedel av alla kommuner vägrade eller struntade i att svara på vår fråga om kommunchefens lön. Ännu fler, nämligen var tredje kommun, svarade inte på vår förfrågan om chefens personalakt med bland annat anställningskontrakt.

Förvånande dåligt, tycker Justitieombudsman Stefan Holgersson.

- Det är en alldeles för hög siffra. Jag tror att det finns för dålig kunskap om sådana här frågor.

En av de kommuner som inte klarade Ekots granskning är Haninge kommun i Stockholms län, där är socialdemokraten Meeri Wasberg kommunalråd.

- Jag blir väldigt ledsen, jag tycker att det är tråkigt. En utav grundbultarna i vår demokrati handlar om offentlighetsprincipen, därför att det ska vara möjligt att ta del av offentliga handlingar och då är det viktigt att de här sakerna fungerar.

Frågan om kommunchefens lön är dessutom så enkel att den borde lämnas ut inom ett dygn, enligt JO. För exempelvis Heby i Uppsala län tar det ändå två veckor innan man svarar.

Fel av oss, säger det centerpartistiska kommunalrådet Marie Wilén.

- Det tycker jag är olyckligt därför att vi har en arbetsrutin som säger att vi ska svara inom två arbetsdagar.

Även när kommunerna lämnar ut de efterfrågade uppgifterna, händer det att saker som personnummer och mejladress tas bort och sekretessbeläggs, trots att det i grunden är offentligt, enligt JO.

Och i Haninge kommun är kommunalråd Meeri Wasberg självkritisk.

- Vi har tillsatt en grupp som ska titta på vad som har gått fel här, och om det finns saker gällande våra rutiner som förhindrar att sådant här kan uppstå framöver.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekot granskar: Kommuner följer inte offentlighetsprincipen - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
Allvarligt, tycker Justitieombudsman Stefan Holgersson. - Jag tycker att det är bekymmersamt. Man ska möjliggöra en insyn, och är man väldigt hemlig och undviker att svara så påverkar det förtroendet för myndigheterna, säger Stefan Holgersson Sverige har sen 250 år tillbaka en offentlighetsprincip som gör att allmänna och offentliga uppgifter, hos exempelvis kommuner, ska lämnas ut skyndsamt till den som frågar.

# data[].attributes.headline
Demons-tration för yttrande-frihet i Polen

# data[].attributes.subject
Demons-tration för yttrande-frihet i Polen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Polisen har försökt slå in kilar, men på ett ganska ineffektivt sätt. Det sa Gabriel Stille, lektor i svenska i Warszava, som var på torget där protesterna pågick i natt.

Protesterna var stökiga Polens huvudstad Warsawa i natt. Sedan oppositionspolitiker i parlamentet under kvällen ropat slagord, och blockerat en debatt om nästa års budget i protest mot regeringen - fortsatte demonstranter protesterna utanför parlamentsbyggnaden.

Polsk polis försökte tvinga bort demonstranterna, men tvingades avbryta försöken i och med att allt fler demonstranter anslöt sig, uppger ögonvittnen för nyhetsbyrån Reuters.

- Det finns väl ingen som vill att det ska bli våldsamt, och än så länge ser man inget sådant, sa Gabriel Stille vid tvåtiden på natten.

Protesten inne i parlamentet var till att börja med en reaktiion på att regeringen och regeringspartiet Lag och Rättvisa vill inskränka journalisters möjligheter att rapportera inifrån parlamentet i Warsawa.

Och protesterna fortsatte efter det att oppositionen uppgett att regeringspartiets parlamentsledamöter röstat igenom budgeten - illegalt - sedan parlamentets talman flyttat omröstningen till en lokal utanför parlamentets kammare. I kammaren fanns då oppositionsledamöterna kvar.

Några timmar tidigare stod parlamentariker i parlamentet och ropade i en klunga och höll upp vita papper med slagord om pressfrihet.

"Fria medier, fria medier."

Scenerna från plenisalen i Sejmen, det polska parlamentet under fredagen, är filmade och utlagda på oppositionspolitikern Agnieszka Pomanskas facebooksida. Hon är själv en av de demonstrerande och tillhör det största oppositionspartiet, tidigare regerande Medborgarplattformen (PO).

I filmen syns även företrädare från regeringspartiet Lag och Rättvisa som sitter still i sina stolar och ser frågande ut till det som pågår, bland dem partiledaren Jaroslaw Kaczynski.

Oppositionspartierna har under dagens debatter återkommande hållit upp dessa skyltar. I något skede under kvällen ska debatten ha urartat och en av PO-ledamöterna blivit utslängd ur salen.

Hans partikamrater och övriga oppositionspolitiker fortsatte protesterna och även utanför parlamentet börjar det samlas människor enligt polska medier.

Det var sista kvällen av voteringar i Sejmen innan parlamentet i Polen tar julledigt, och bland annat skulle viktiga delar av nästa års budget klubbas igenom.

Men även journalister som bevakar politik i Polen har protesterat mot de nya regler som PiS-regeringen planerar införa, gällande mediers rätt att vistas i parlamentsbyggnaden.

Fram till nu har pressen haft fritt tillträde till stora delar av byggnaden - inte minst till trapphallen utanför plenisalen där de kunnat invänta och möta politiker när de går in och ut.

Men nu ska de politiska reportrarna i stället tilldelas plats i en sidobyggnad, vilket många anser vara ett hån mot den fria pressen och möjligheten att granska makten, i ett Polen där pressfriheten redan har inskränkts i och med PiS-regeringens stärkta grepp om public service.

Representanter för regeringspartiet PiS har ikväll kallat den pågående aktionen för "politisk huliganism".

# data[].attributes.attachment_link.title
Bråk i natt utanför Polens parlament - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
Polisen har försökt slå in kilar, men på ett ganska ineffektivt sätt. Det sa Gabriel Stille, lektor i svenska i Warszava, som var på torget där protesterna pågick i natt. Protesterna var stökiga Polens huvudstad Warsawa i natt.

# data[].attributes.body
Ljudklipp

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det är de syriska myndigheterna som har tvingat henne att lämna landet.

- Vi protesterar mot beslutet och mot behandlingen av vår korrespondent, säger Sveriges Radios vd Cilla Benkö i ett uttalande.

Hon understryker att Sverige fortsätter att rapportera om konflikten i Syrien och att Sveriges Radio ska söka nya tillstånd för att kunna sända journalister som rapporterar därifrån.

- Pressfriheten är viktig för att vi ska ha väl fungerande demokratier i världen. Vi behöver journalister som finns på plats och rapporterar från stora konflikter. Cecilia Uddén har gett konfliktens båda ansikten en möjlighet att höras, säger Cilla Benkö.

Ekots biträdande utrikeschef, Anders Pontara, reagerar också kraftfullt mot de syriska myndigheternas agerande.

- Det här understryker vikten av att bedriva oberoende journalistik. Det visar också hur hotfull sådan journalistik kan vara i vissa makthavares ögon, säger Anders Pontara.

Cecilia Uddén är nu i Libanon. Det var i går som Sveriges Radio fick veta att Cecilia Uddén inte längre var önskvärd i Syrien.

Efter det har hon tvingats stanna på sitt hotell i Aleppo och därefter lämna landet.

Cecilia Uddén har rapporterat från Damaskus och Aleppo de senaste dygnen. Enligt de syriska myndigheterna har hon spritt "osanna uppgifter".

- Vi har inte fått veta vad det är, konkret i Cecilia Uddéns rapportering, som man har retat upp sig på, säger Anders Pontara.

Han berättar att Sveriges Radio har framfört mycket allvarliga synpunkter till det syriska informationsministeriet.

När nu Cecilia Uddén har lämnat Syrien har Sveriges Radio ingen medarbetare på plats för att rapportera om konflikten.

- Jag hoppas att vi snart ska kunna återvända till Syrien och berätta det vi ser med egna ögon. Det är extremt viktigt att vi får in oberoende journalister i Syrien som kan berätta vad som sker i den här fruktansvärda konflikten, säger Anders Pontara.

# data[].attributes.attachment_link.title
Cecilia Uddén tvingad lämna Syrien - Nyheter (Ekot)

# data[].attributes.attachment_link.description
Det är de syriska myndigheterna som har tvingat henne att lämna landet. - Vi protesterar mot beslutet och mot behandlingen av vår korrespondent, säger Sveriges Radios vd Cilla Benkö i ett uttalande. Hon understryker att Sverige fortsätter att rapportera om konflikten i Syrien och att Sveriges Radio ska söka nya tillstånd för att kunna sända journalister som rapporterar därifrån.

# data[].attributes.body
Presenterade skämt som seriös forskning

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Nyhetsmorgon presenterades en ny forskningsrapport från Johns Hopkins University, det enda problemet är att rapporten inte finns på riktigt utan det är en falsk nyhet från satirtidningen The Onion, skriver .

Enligt programledarna Jenny Strömstedt och Steffo Törnquist så handlar forskningsrapporten om vilken frukt folk väljer när de svarar i telefon på låtsas. De säger att de allra flesta väljer att svara med en banan och skrattar åt att den här typen av forskning bedrivs.

"Tur att det var en så harmlös nyhet, men det gör oss ändå påminda om att det är viktigare än någonsin att kolla fakta, även när det gäller den här typen av skämtsamma inslag." säger Nyhetsmorgons programchef Johanna Thulin Bratten till Resumé.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyhetsmorgon presenterade satir som forskning

# data[].attributes.attachment_link.description
I Nyhetsmorgon presenterades en ny forskningsrapport från Johns Hopkins University, det enda problemet är att rapporten inte finns på riktigt utan det är en falsk nyhet från satirtidningen The Onion, skriver . Enligt programledarna Jenny Strömstedt och Steffo Törnquist så handlar forskningsrapporten om vilken frukt folk väljer när de svarar i telefon på låtsas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mediebevakningen kring det amerikanska presidentvalet har stötts och blötts efter valet. I högstadiet Norsen i Helsingfors har eleverna gjort sällsynt vakna iakttagelser om varför det gick som det gick, och vilka informationskällor och medier man kan lita på.

Eleverna i klass 9 A i Norsen har före och efter det amerikanska presidentvalet följt med både inhemska och amerikanska medier och analyserat mediebevakningen.

Mest följde eleverna med filmklipp och debatter på sociala medier, och noterade då att de Facebookflöden de själva följde var mer positiva till demokraternas kandidat Hillary Clinton, medan Instagram var mer jämn i sin attityd till de båda kandidaterna.

Polariserade medier

De flesta medier var på ändå något sätt polariserade. Också till exempel Hufvudstadsbladet, Helsingin Sanomat och BBC var passivt aggressiva till Trump, säger eleverna.

- Många tycker illa om Trump, men ändå blev han vald, säger Walter Salmi. Någon måste ju ha velat ha honom.

Men nog är det ju otroligt att hon kan få över 2 miljoner fler röster och ändå förlora. ― Cecilia Dahlberg, 9 A

Ciara Yrjö-Koskinen såg en dokumentär på tv-kanalen Fox, som framställde Donald Trump i en väldigt fördelaktig dager.

- Där fanns äldre och yngre trovärdiga personer som bara sade en massa bra saker om Trump. Det var lite skrämmande. Vi har släktingar i Boston som sade att Trump kommer att vinna, eftersom Hillary Clinton försöker vinna sådana väljare som ändå aldrig kommer att rösta på henne.

- Men nog är det ju otroligt att hon kan få över 2 miljoner fler röster och ändå förlora, säger Cecilia Dahlberg.

Just nu kontrollräknas rösterna och Hillary Clinton kan ha fått över 2,5 miljoner fler röster än Donald Trump. Eleverna i Norsen är knappast de enda som är förundrade över det amerikanska elektorssystemet.

Också George W. Bush vann med en minoritet av rösterna år 2000, då Al Gore egentligen fick en kring halv miljon fler röster. Aktivister har nu börjat driva på en omräkning av rösterna i de tre vågmästarstaterna Michigan, Pennsylvania och Wisconsin, där Trump segrade med en mycket liten marginal, men kammade hem alla elektorer.

Allt "not fun" är sant, medan allt "juicy stuff" är inte sant. ― Sigrid Österlund, 9 A

Lockande lögner

- Det fanns ju så mycket fejknyheter, kommenterar Viktor Åberg. Som de där ungdomarna som satt i en källare i Makedonien och bara hittade på falska nyheter som var pro Trump, för att tjäna pengar på de reklamer som ploppade upp i samband med över hundratusen sidvisningar.

- Folk tror så lätt på vad man säger och på vad som står i tidningarna, men tidningarna har en egen attityd, säger Sigrid Österlund. Jag tror inte på någonting. Eller det är lite som att allt "not fun" är sant, medan allt "juicy stuff" inte är sant.

Mediebevakningen kring det amerikanska presidentvalet är ett typexempel det gamla ordsspråket "En bra lögn kan gå från Bagdad till Konstantinopel medan sanningen letar efter sina sandaler".

En av de stora diskussionerna har gällt just Facebooks ansvar som publicist. I början vägrade Facebooks vd Mark Zuckerberg medge att sajten skulle ha spelat någon roll i sammahanget, men tvingades senare till lite eftergifter.

Nu har både Google och Facebook uppdaterat användarvilkoren för sina annonssystem. I de nya användarvillkoren står att reklamer förbjuds på sajter som sprider fejknyheter. Preciseringen gäller Googles annonssystem AdSense och Facebooks Audience Network.

Eleverna litar på sin lärare och sina föräldrar

Men också om man förbjuder reklam på sidor med fejknyheter, och hoppas att lögnerna därmed försvinner, återstår den gråzon av nyhetstexter som är nästan, eller delvis sanna.

Facebook når 1,8 miljarder människor runtom i världen och är en av de största nyhetsdistributörerna på nätet. En undersökning som gjorts av Pew Research Center visar att nästan hälften av amerikanska vuxna förlitar sig på Facebook som nyhetskälla.

- Men är det Facebooks fel, eller är det den som tror på vad där sägs?, säger Sara Itkonen och slår huvudet på spiken som heter källkritik. Eleverna konstaterade att de litar på sin lärare, sina föräldrar, de medier deras föräldrar följer och etablerade nyhetsmedier som de inte har hört något illa om.

- Man kan ju inte tro på allt, man måste tänka efter själv, säger Cecilia Dahlberg.
Eleverna i klass 9 A i Norsen har deltagit i ett samarbete med Yle Nyheters utrikesredaktion om det amerikanska presidentvalet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Niondeklassister om fejknyheter i USA-valet - "man måste tänka själv"

# data[].attributes.attachment_link.description
Mediebevakningen kring det amerikanska presidentvalet har stötts och blötts efter valet. I högstadiet Norsen i Helsingfors har eleverna gjort sällsynt vakna iakttagelser om varför det gick som det gick, och vilka informationskällor och medier man kan lita på. Eleverna i klass 9 A i Norsen har före och efter det amerikanska presidentvalet följt med både inhemska och amerikanska medier och analyserat mediebevakningen.

# data[].attributes.body
Avslöjades så här:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Torsdagen var Sverigedemokraternas dag i Almedalen, och under sin pressträff på förmiddagen presenterade Jimmie Åkesson sitt åtgärdspaket för att komma till rätta med utanförskapsområdena runtom i landet.

När bilden av den brinnande bilden dyker upp på skärmen förklarar Jimmie Åkesson:

- Det här är inte en särskilt trevlig bild, men det här är tyvärr verkligheten för många som lever i vårt land i dag.

En bilolycka i New Delhi

Men den "inte särskilt trevliga bilden" i partiets grafiska presentation är inte från Husby eller någon annan svensk förort. Den är från Indien.

- Bilden visar en olycka vid sidan av en väg i den indiska huvudstaden New Delhi, säger en representant för bildbyrån Getty Images , som äger rättigheterna till bilden, till SVT Nyheter.

Policy: Köper in bildmaterial från utlandet

Henrik Vinge, Sverigedemokraternas presschef, säger först att han inte tycker det är något anmärkningsvärd med bildvalet, men efter att ha kollat upp bakgrunden till bilden förklarar han:

- Jag har pratat med en ansvarig, de hade en väldigt tydlig tanke med den där bilden och det är en policy som de har. Det är en personlig tragedi för den personen som drabbats av till exempel en bilbrand och det vill vi inte utnyttja i vår kommunikation. I stället för att lyfta fram autentiska bilder så köper man in bildmaterial från utlandet, säger han till SVT Nyheter.
Är alla era bilder från kravaller och så vidare inköpta genrebilder från utlandet?
- Ja, i den mån det går att identifiera enskilda. En bilbrand är en personlig tragedi, då vill vi inte inkräkta på den personens integritet genom att använda det i vår kommunikation.

"Inte använda oss av den enskilda personen i vårt politiska budskap"
Blir det inte lätt att man missförstår när Jimmie presenterar det som att "det här är en bild av Sverige"?
- Det är en bild av Sverige. Exakt det här fenomenet förekommer i Sverige i stor utsträckning. Det är så det ser ut. Men vi vill inte använda oss av den enskilda personen i vårt politiska budskap. Vi kan inte heller under kontrollerade former elda upp en bil.

Funderade ni någon gång att redovisa att det var en genrebild?

- Jag tycker inte att det i sig är viktigt. Hade vi velat illustrera sjukvårdspolitik och haft en bild på ett brutet ben eller en om vi illustrerat jordbruk med en bild av en traktor så spelar det ingen roll var bilden är tagen.

- Jag tror inte ni hade gjort den här granskningen av något annat parti, jag tror inte jag kommer få se det någon annanstans heller, avslutar Henrik Vinge.

# data[].attributes.attachment_link.title
SD visade bild från "dagens Sverige" - var tagen i Indien

# data[].attributes.attachment_link.description
Under Sverigedemokraternas pressträff i Almedalen målades en mörk bild av Sverige upp. - Det här är tyvärr verkligheten för många som lever i vårt land i dag, sa Jimmie Åkesson, och pekade på en bild av en brinnande bil. Den dramatiska bilden föreställer dock inte en av de förorter som Åkesson talade om, utan en helt vanlig bilolycka - i Indien.