# data[].attributes.headline
En bænk i Tivoli             - En analyse af Amalie, Lasse & Lærke

# data[].attributes.subject
En bænk i Tivoli             - En analyse af Amalie, Lasse & Lærke

# data[].attributes.body
Præsentation
I København får vi en række fortællinger om storbymennesket dybe ensomhed, selvoptagethed og manglende mod.

De foregår i København.

Novellerne er skrevet smukt på hver deres måde.

Der er en indbyrde sammenhæng mellem alle sammen.

Personer der er i centrum i en af novellerne kan være med i en af de andre.

Personer
Heinz
Direkte

Når det kommer til sex lyster klarer Heinz det selv. Han køber pornoblade eller pornofilm i en pornoforretning i Istedgade.
Han bor i en ejerlejlighed ved Café Intime. Han er uddannet maler, for et par år siden gik han til rengøring.  Nu gør han rent på en bar på Frederiksberg Allé. Han har en hund. Han har et årskort til Tivoli.

Indirekte

Hovedpersonen Heinz søger efter at være social med andre mennesker, netop for at stoppe denne følelse af ensomhed som han besinder i. Han prøver desperat, men ender med at blive afvist, efter at han umiddelbart har skræmt kvinden væk. Den smilende kvinde med den åbne samtale som varede længere var et håb for ham. (ikke skrevet men formodenligt 34 år)

Tema
Ulykkelig kærlighed (Han tror han har fundet den rette)
I dagens Danmark er man blevet skræmt for følelser
Heinz søger socialt samvær.

Ensomhed

Miljø
Vi befinder os i en sexshop (Istegade) og tivoli.(København) Jeg formoder at det er sommertid, fordi de sidder udenfor og snakker i flere timer.

I Vestskoven
Gåtur i Søndermarken

# data[].attributes.body
Eyð

Personer:

Der er enten mange personer, eller også er der et par stykker som det skifter mellem. Alle personer møder hinanden på en eller anden måde (krydser hinanden) og derfor får de indflydelse på hinanden. Når man får læst den rigtig godt igennem giver det mening.

Tema:

I denne historie er temaet selvoptaget og arrogance. Man hører om en af drengene som at han ser ud til at have det dårligt, men der er ikke nogen der gør noget ved det og hjælper ham. Temaet har et budskab. Budskabet er, at man skal være mere opmærksom på andre og ikke kun tænke på sig selv. Vi har alle et ansvar overfor vores medmennesker.

Skrivestil:

Hun skriver på en meget forvirrende måde. Hun skifter meget mellem personerne og blander det hele lidt sammen. Det er svært at forstå, så man skal læse den godt og grundigt igennem. Hun bruger et ‘’godt’’ og nutidigt sprog.

Miljø:

Det foregår i København. Miljøet er forskelligt fra hvilken person man er i denne novelle. Hvis vi ser på drengen på stentrappen, så har han det ikke godt, han er måske syg, påvirket eller hjemløs og så er det jo helt sikkert ikke et godt miljø for ham. I forhold til de to veninder, der er på café og kigger på sko og sådan noget, de har et bedre miljø end drengen på stentrappen.

# data[].attributes.body
Luna, Trine og Sasha.

Kort præsentation af værket:

København

Mislykkede familier

Ensomhed og frustration

De fleste personer bliver nævnt igen

Skyld

Fra 2004, 2005 og 2009

Personer:
Hovedpersoner

Heinrich:
Pligtopfyldende, omsorgsfuld, dovenskab. Han elsker opera. Mangel på situationsfornemmelse

Moren:

Hun er meget gammel, rynket, langt krøllet hår. Moderen er syg. Ubekvemt ved at skulle bade foran sønnen, søger hjælp/har brug for hjælp.

Bipersoner

Lasse:

Arbejder i et flyttefirma, bedre menneske end de andre.

1. indbruds mand og  2. indbruds mand:
Den ene er mørk i huden og spinkel. Har et kantet ansigt og borende hvepse lignende øjne.

Den anden er lys i huden og fed ladende.

De er begge stamkunder på baren. De er meget følelseskolde, og mangler forståelse for hvor alvorlig situationen er. Mangel på skyldfølelse.  Ikke deres første indbrud.

Bardame/Lizzy:

små irriteret, ændre adfærd når Lasse kommer

Miljø:

Fysiske: København, Frederiksberg Allé, herskabslejlighed og en bar.

Sociale: hårdt, ensomt.

Tema:

Lyst overfor pligt

# data[].attributes.headline
Personer: Skrivestil: Skrivestil i novellen ”sammenstød” Fortællingen er skrevet i datidDen er skrevet vekslende mellem mange forskellige begivenheder, fra mange forskellige synspunkter, som gør den meget kaotiskDen er skrevet i 3 person, og fortælleren er alvidendeSpørgsmål: Er den svævende kvinde et totemdyr eller en engle? Er både den svævende kvinde og kvinden i den grønne bil fugle, netop fordi der står svævende? Er fjerene et symbol på skyld? Tema: Dårlige forhold Der er stor distance mellem personerneTitlen “sammenstødet” sætter også et tema, da der er en masse sammenstød eller konflikter mellem personerne. Miljø: dystertnegativt håbløst ligegyldighed Vi befinder os i Københavns indre by. Det foregår om eftermiddagenKendte steder, men ukendte personer Forår/sommer 

# data[].attributes.subject
Personer: Skrivestil: Skrivestil i novellen ”sammenstød” Fortællingen er skrevet i datidDen er skrevet vekslende mellem mange forskellige begivenheder, fra mange forskellige synspunkter, som gør den meget kaotiskDen er skrevet i 3 person, og fortælleren er alvidendeSpørgsmål: Er den svævende kvinde et totemdyr eller en engle? Er både den svævende kvinde og kvinden i den grønne bil fugle, netop fordi der står svævende? Er fjerene et symbol på skyld? Tema: Dårlige forhold Der er stor distance mellem personerneTitlen “sammenstødet” sætter også et tema, da der er en masse sammenstød eller konflikter mellem personerne. Miljø: dystertnegativt håbløst ligegyldighed Vi befinder os i Københavns indre by. Det foregår om eftermiddagenKendte steder, men ukendte personer Forår/sommer 

# data[].attributes.body
-Anna, Lukas og Marigona

# data[].attributes.body
Præsentation
Det er en novelle fra novellesamling ‘’København’’ fra værket ‘’drengen på stentrappen’’ 2004, skrevet af Katrine Marie Guldager.

Resume
Boris er en mand med mange konflikter. Hans bror er i fængsel, hans kone elsker ham ikke længere og han har selv været sin kone utro. Dette fører ham til en pludselig identitetskrise, hvor han bliver opdaget i dametøj af konens 2 sønner.

Fortællertype

fortælleren er en alvidende 3.persons fortæller som er skiftende personbundet. Hun er en skjult fortæller, eftersom hun ikke selv tager del i novellerne. Kysselæber er skrevet i nutid, men der er skiftende tider fra novelle til novelle.

Personkarakteristik

Boris er den personbundne. Vi ved ikke hans alder, men fortælleren fortæller at han er tyve år ældre end Bitten (side 94, linje 18). Han bliver beskrevet med lyseblå øjne, klare som vand/det kan symbolisere, at han er de mange gennemsigtige mennesker i novellesamling (side 93, linje 5-6) Boris lader til at have nogle identitetskonflikter (utroskab, side 98, til midt 99 og side 102, linie 3 til side 103, hvor han går i dametøj og har LÆBESTIFT på) han har en kone, og han ved udmærket godt, at hun ikke elsker ham mere, (side 97, linje 1).

Bitten er en spinkel og tynd dame, og hendes to sønner ligner hende. Bitten har mistet følelserne for sin mand, Boris (side 95, linje 14-21). Hun har tænkt sig at flytte fra ham, når de to drenge flytter hjemmefra (side 95, linje 14-17)

Miljø og tid

Miljø:

Ydre miljø: storbyen - villakvarter.

hverdagsrutiner/problematikker som er virkelighedsnært.

Socialt miljø: Deromkring middelklasse, - begrundet Boris’ påklædning (50% hør) og Bitten arbejder i amtet, for adoptionssager.

Indre miljø: de lever i et forholdsvis forvirrende miljø til hinanden, med deres skiftende følelser for hinanden. Boris’ indre miljø er hans kamp med hans identitet.

Tid:

realistisk, og forholder sig samfundskritisk fx. sex, utroskab, parforhold og genkendeligt miljø. VIGTIGT!

Berettermodellen/komposition

Konfliktoptrapning: utroskab og samtalen med hans bror.

Point of no return: Utroskab.

Klimaks: da han bliver opdaget i dametøjet.

Minimalisktisk skrivestil - man skal læse mellem linjerne.

Perspektivering

revnen i væggen: (side 97 linje 7)  symbol på problem og konflikt, forekommer også i novellen ‘’indbrud’’ (side 21, linje 5-7)

Rolling stones, ‘’ i can’t get no satisfaction’’ (midt side 101) også fra novellen Utterslev mose: - han kan ikke tilfredsstilles.

Titel - Kysselæber: Hvis han ikke kan tilfredsstilles, må han prøve selv at være kvinden i sit liv, ved at klæde sig i dametøj og tage læbestift på - han er ensom.

Tema og budskab

Tryghed og ensomhed

Egoisme og gennemsigtighed

Hanna & Caroline

# data[].attributes.body
BLOMSTER

- København, Katrine Marie Guldager

København kommer fra novellesamlingen ”drengen på stentrappen” af Katrine Marie Guldager. I København hører vi om nogle mennesker i deres forskellige travle hverdage. Vi hører om hvor ensomme de er og hvordan de ser sig selv. Vi hører tit om de samme personer og hverdagssituationer, fra forskellige tidspunkter og synsvinkler. Et fælles tema i København er, at alle novellerne foregår i en storby, og går meget ud på egoisme og mangel på næstekærlighed. Personerne i novellerne er meget fokuserede på dem selv i deres travle hverdag, og de tænker slet ikke på andre end sig selv. Miljøet i novellerne stemmer meget overens med hinanden, da forfatteren flere gange nævner de samme steder og gader i forskellige dele i København.

Menneskers travle hverdag

Ensomme mennesker

Hvordan de ser sig selv

Samme personer

Hverdagssituationer

Fælles tema: Foregår i storby - egoisme - mangel på næstekærlighed

Miljø stemmer overens med hinanden

Forfatter nævner samme personer i KBH

Miljø:

Novellen blomster foregår i København, ligesom de andre noveller i novellesamlingen. I ”Blomster” køber Birgitte en buket blomster i den indre by, som vi får af vide på side 104. Handlingen strækker sig kun over en enkelt eftermiddag. Vi høre kun om at Birgitte skal købe roser, til hun har købt dem. Vi hører ikke andet til søsteren efter Birgitte har købt blomsterne. Birgitte er bange for hvad andre tænker, om at hendes søster bor på et behandlingshjem. Birgitte vil gerne vise andre at hun lever i et finere miljø, og har de dyre ting, selvom det kun er facade. Birgitte lever i et godt og normalt miljø, hvor hun ikke mangler noget.

Foregår i KBH

Blomster købt i indre KBH (Se side 104)

Handling over eftermiddag

Købe blomster til de er købt

Tanker om Birgittes søster

Hører ikke meget til søsteren

Birgitte har facade mht miljø

Finere miljø = dyre og moderne ting = normalt og godt miljø

Personer:

Birgitte:

Fuld af overvejelser (s. 107 linje 10)

Fortvivlet/hektisk

Indviklet forhold til hendes søster

Tænker for meget over selve  handlingen

Kan det være svært at besøge sin søster?

Ramt af forældrenes skilsmisse

Søsteren:

Virker meget bebrejdende, som om søsteren har forrådt hende

Måske i forhold til at blive voksne, blevet efterladt

Får blomster af hendes søster, de visner ud

Materielle vigtigt - ting med hver gang?

Samfundet/familien:

Frihed - for mange valg (persp. blomsterne)

Svært at begå fejl (barndom)

Spanden vælter - familien

Roserne symbolisere ‘’lim’’ - startede med blandede blomster, endte med roser

Temaer:

frihed (at skulle tage stilling til noget, at kunne begå fejl, valg,)

perfektion (især udadtil, intet er godt nok)

familie-opsplittelse (forældre er utro, søstre glider fra hinanden)

identitetskrise (blomster - hvilken slags person er man)

Sammenhængs-hypotese: (den er nok lidt forkert mht. Birgitte)

Døtre: pigerne fra toget, skiferien og den grønne bil, som er blevet ældre.

Døtres forældre: dem der er hinanden utro - naboens affære

Birgitte: Bittens og Karls ene pige.

Søsteren: Hende der er på behandlingshjem - traumet af bilulykke og manglende far.

# data[].attributes.body
Magnus Emil, Andreas Asaa, Julie Køedt, Tobias, Eleanor B.

Drengen på stentrappen

Præsentation af værket:

Noveller der foregår i og handler om mennesker fra København. Om moderne mennesker og om, hvor forskelligt skæbnen behandler os med de valgmuligheder, vi trods alt har. vi læser om forskellige personer som mødes tilfældigt, og får en indflydelse på hinandens liv.

Gennemgående tema:

Negativitet under overfladen

alene sammen.

Egoisme.

Skrivestilen:

Det bliver benyttet samme simple, letfordøjelige skrivestil gennem alle novellerne. Teksten prøver at forholde sig neutralt til handlingen, ved ikke at bruge positivt eller negativt ladede ord, ud over i sexscenerne, hvor sproget veksler lidt. På s. 62 bliver der bl.a. brugt “kneppede” og “pik” i samme stykke som “kønsbehåring” og “brystvorter”. Teksten er ikke specielt indlysende, og kræver, at der bliver læst meget mellem linjerne. Handlinger, tanker og bevægelser bliver beskrevet meget detaljeret, for eksempel på side 60, hvor han tænker tilbage på den første gang, han var sammen med sin sekretær. Der bliver brugt mange sammenligninger. På side 61 øverst  kalder Karl for eksempel ham og sekretæren for “narkomaner, der var ved at blive sindssyge af mangel på stof”. En andet eksempel er da Karl kalder sin datter for en sugemalle fordi hun klæber sig til ham. “Den yngste klæbede til ham som en sugemalle.”

Pandekager

Personer:

Karl:

Ejendomsmægler fra København, far til 2, gift med Birgitte, bror til Heinz. Finder sin familie anstrengende, synes ikke der er noget galt med utroskab (det er blevet en vane), nymfoman?

Birgitte:

Kender til mandens utroskab, men er “ligeglad”. Bruger hans penge.

Børnene:
Den yngste synes ikke hendes far er nok hjemme, får at vide at hun må lave pandekager, som om det råder bod på at han ikke er hjemme.

Andre mindre relevante personer:

Heinz, kunden, sekretæren, hans fuckbuddy på saxogade.

Miljø:
Det er et meget miljø, begge forældrene har en god indtægt, især Karl. De bor i en bolig i København med deres to børn. Han har et kontorjob. Der er et meget anspændt forhold i hjemmet. Der er en facade på overfor børnene og folk omkring dem (dyre biler osv.)
Typisk for samfundet, det handler om status. Det hele er en smule falsk. Forældrene har begge indfundet sig med hinandens situation og tager det hele for vane. Manden tager børnene for givet, kvinden tager sig af dem.

Tema:

Egoisme

Behov over troskab

Sex

Sammenhænge:

En skilsmissehistorie: To søskende går sammen, den ene vil hjem og lave pandekager, den ene ser sin far gennem en rude (det kan være han er på vej ned til Istedgade).

Trafikuheld: En kvinde kører ind i en, tager hjem til sine to piger, de spørger hvor far er, hun siger han “er i Sverige eller sådan noget”

# data[].attributes.headline
En bænk i Tivoli             - En analyse af Amalie, Lasse & Lærke

# data[].attributes.subject
En bænk i Tivoli             - En analyse af Amalie, Lasse & Lærke

# data[].attributes.body
Præsentation
I København får vi en række fortællinger om storbymennesket dybe ensomhed, selvoptagethed og manglende mod.

De foregår i København.

Novellerne er skrevet smukt på hver deres måde.

Der er en indbyrde sammenhæng mellem alle sammen.

Personer der er i centrum i en af novellerne kan være med i en af de andre.

Personer
Heinz
Direkte

Når det kommer til sex lyster klarer Heinz det selv. Han køber pornoblade eller pornofilm i en pornoforretning i Istedgade.
Han bor i en ejerlejlighed ved Café Intime. Han er uddannet maler, for et par år siden gik han til rengøring.  Nu gør han rent på en bar på Frederiksberg Allé. Han har en hund. Han har et årskort til Tivoli.

Indirekte

Hovedpersonen Heinz søger efter at være social med andre mennesker, netop for at stoppe denne følelse af ensomhed som han besinder i. Han prøver desperat, men ender med at blive afvist, efter at han umiddelbart har skræmt kvinden væk. Den smilende kvinde med den åbne samtale som varede længere var et håb for ham. (ikke skrevet men formodenligt 34 år)

Tema
Ulykkelig kærlighed (Han tror han har fundet den rette)
I dagens Danmark er man blevet skræmt for følelser
Heinz søger socialt samvær.

Ensomhed

Miljø
Vi befinder os i en sexshop (Istegade) og tivoli.(København) Jeg formoder at det er sommertid, fordi de sidder udenfor og snakker i flere timer.

I Vestskoven
Gåtur i Søndermarken

# data[].attributes.body
Resumé af hele værket

Novellesamlingen ’Drengen på stentrappen’ er skrevet af Katrine Marie Guldager. Novellesamlingen er udgivet som samlet udgave i 2009. De tre noveller, som er i novellesamlingen har dog været udgivet tidligere i henholdsvis 2004, 2005 og 2009 af forlaget Gyldendal.

I novellerne i værket ’København’ følger vi nogle begivenheder, der foregår i eller omkring København. Novellerne er individuelle men hænger stadig sammen. Novellerne har et fællesmiljø, som er København.

Skrivestilen i værket er hverdagssprog. Det er en minimalistisk skrivestil. Vi får ikke ret mange følelser, da det er et handlingsbaseret værk. Personerne i værket går igen gennem flere noveller. Hvis vi læser én novelle, får vi kun en historie, men hele værket kan læses som en roman, da der er så mange forbindelser fra novelle til novelle. En af bipersonerne i en af novellerne kan være hovedpersonen i en anden novelle.

Stengade

Personer: Niklas – elsker Anne så meget, at han bliver syg, når hun rejser udenbys, mindre tæt med familie, muligvis ingen uddannelse.

Kone Anne – Perfektionist, omsorgsfuld, overskud, god uddannelse.

Miljø: Aarhus, København.
Forskellige sociale miljøer.

Tema: Temaet i novellen:
Miljømodstand
Niklas og Anne er kærester, men de er fra 2 forskellige miljøer. Anne er en højere uddannet kvinde (forretnings møder) mens Niklas er det modsatte (sidder i sofa med for sotre underbukser). Han bliver syg når hun tager hjemmefra, for hvad nu hvis hun finder en fra hendes eget miljø, som er bedre end ham?
- Alexander

# data[].attributes.headline
Skriv en kort præsentation af hele værket. Er der et gennemgående tema? Novellesamlingen, “Drengen på stentrappen”, er skrevet af Katrine Marie Guldager. Den er skrevet i år 2004, 2005 og 2009 og er udgivet af forlaget, Gyldendal.Generelt finder handlingen sted i Københavnsområdet. Handlingen foregår ca. over en periode på en dag og alle novellerne foregår samtidigt. Det ser vi op til flere gange, da personerne fra de forskellige noveller optræder i handlingen i de andre noveller. Selve novellerne handler om storby menneskets dybe ensomhed og selvoptagethed, og om at de har så travlt med dem selv, at de ikke magter at interagerer med menneskene omkring dem. Hvis der sker sammenstød er det mod deres vilje. Der er en sammenhæng mellem alle novellerne, og når man har læst alle 11 noveller, har man fået navnene på de fleste personer der optræder i novellesamlingen. Generelt som man læser novellerne bliver det meget rodet, da man fx lige har læst en novelle, hvor der kort og ubetydeligt bliver nævnt en bi-person, som der senere viser sig at være hovedperson i en anden novelle, så der er meget “tænkearbejde” der bliver overladt til læseren.Det gennemgående tema i novellesamlingen er at man i storbyen er i blandt så mange mennesker, men man kommer aldrig rigtig ind på hinanden. Altså der er så mange bipersoner i ens liv, så man ikke har nogle tætte relationer til nogen.Hvordan er skrivestilen? Er der et genkendeligt miljø? Skrivestilen i Katrine Guldagers noveller er som oftest minimalistisk, hvilket også er tilfældet her, dog ofte let forståeligt. Hun benytter sig også af en speciel skrivestil der gør, at der dannes en sammenhæng mellem alle novellerne i samlingen “København” Man bliver løbende klar over, at novellerne egentlig godt kunne foregå på samme tid i miljøet i København og omegn. Novellen “Indbrud” foregår på Frederiksberg Alle’, i Henrichs gamle mors lejligheder. Handlingen foregår dels i hendes lejlighed, og i baren overfor. Lejligheden bærer præg af, at der bor en gammel dame, hvilket beskrives med hendes gamle brune mahognirammer over sengen. Miljøet i den overforliggende bar, bærer præg af noget dystopi. Dystopien bliver underbygget af det mørke sted, med den langsomme betjening og ikke Guds bedste børn, der opholder sig der.Fokus: Personer, miljø og tema. PersonVores hovedperson Heinrich er en midaldrende mand, der tager sig af sin døende mor, der bor i en lejlighed på Frederiksberg Allé. Har han den indstilling, mht. til at hjælpe ældre at når de ikke længere kan sørge sig selv, bliver familiemedlemmer nødt til at tage sig af de ældre. Han er uddannet maler, hvilket også er en af grundene til at han skal hjem til sin mor, for nemlig at male væggene i hendes soveværelse. MiljøHandlingen finder sted på Frederiksberg Allé. Personerne vi får beskrevet, er alle stort set erhvervsuddannede. Så vi har med arbejderklassen at gøre. Det eneste sociale, folk har i dette kvarter, er når de sidder på baren på den anden side af vejen, og får en øl, hvilket også fortæller, at de økonomisk heller ikke er de “stærkeste” i samfundet. Personerne i teksten er også beskrevet på en måde, der får dem til at se lidt usoigneret ud. Fx manden på baren der har såkaldt “mos” på øret.  TemaVenskab og fjendskab - Venskab kommer til udtryk i teksten, da Heinrich hjælper sin mor og da bar-damen kommer løbende op til heinrich, da der har været indbrud hos hans mor. Fjendskab kommer til udtryk i teksten da Heinrich har været nede på baren og spurgt nogle af mændene om de kan hjælpe ham med at flytte nogle møbler for hans mor. Der sker så det at der kommer indbrud, og vi tænker her at, det er mændene fra baren, der har “dolket” Heinrich i ryggen, fordi de vidste at hans mor ikke kunne noget selv.

# data[].attributes.subject
Skriv en kort præsentation af hele værket. Er der et gennemgående tema? Novellesamlingen, “Drengen på stentrappen”, er skrevet af Katrine Marie Guldager. Den er skrevet i år 2004, 2005 og 2009 og er udgivet af forlaget, Gyldendal.Generelt finder handlingen sted i Københavnsområdet. Handlingen foregår ca. over en periode på en dag og alle novellerne foregår samtidigt. Det ser vi op til flere gange, da personerne fra de forskellige noveller optræder i handlingen i de andre noveller. Selve novellerne handler om storby menneskets dybe ensomhed og selvoptagethed, og om at de har så travlt med dem selv, at de ikke magter at interagerer med menneskene omkring dem. Hvis der sker sammenstød er det mod deres vilje. Der er en sammenhæng mellem alle novellerne, og når man har læst alle 11 noveller, har man fået navnene på de fleste personer der optræder i novellesamlingen. Generelt som man læser novellerne bliver det meget rodet, da man fx lige har læst en novelle, hvor der kort og ubetydeligt bliver nævnt en bi-person, som der senere viser sig at være hovedperson i en anden novelle, så der er meget “tænkearbejde” der bliver overladt til læseren.Det gennemgående tema i novellesamlingen er at man i storbyen er i blandt så mange mennesker, men man kommer aldrig rigtig ind på hinanden. Altså der er så mange bipersoner i ens liv, så man ikke har nogle tætte relationer til nogen.Hvordan er skrivestilen? Er der et genkendeligt miljø? Skrivestilen i Katrine Guldagers noveller er som oftest minimalistisk, hvilket også er tilfældet her, dog ofte let forståeligt. Hun benytter sig også af en speciel skrivestil der gør, at der dannes en sammenhæng mellem alle novellerne i samlingen “København” Man bliver løbende klar over, at novellerne egentlig godt kunne foregå på samme tid i miljøet i København og omegn. Novellen “Indbrud” foregår på Frederiksberg Alle’, i Henrichs gamle mors lejligheder. Handlingen foregår dels i hendes lejlighed, og i baren overfor. Lejligheden bærer præg af, at der bor en gammel dame, hvilket beskrives med hendes gamle brune mahognirammer over sengen. Miljøet i den overforliggende bar, bærer præg af noget dystopi. Dystopien bliver underbygget af det mørke sted, med den langsomme betjening og ikke Guds bedste børn, der opholder sig der.Fokus: Personer, miljø og tema. PersonVores hovedperson Heinrich er en midaldrende mand, der tager sig af sin døende mor, der bor i en lejlighed på Frederiksberg Allé. Har han den indstilling, mht. til at hjælpe ældre at når de ikke længere kan sørge sig selv, bliver familiemedlemmer nødt til at tage sig af de ældre. Han er uddannet maler, hvilket også er en af grundene til at han skal hjem til sin mor, for nemlig at male væggene i hendes soveværelse. MiljøHandlingen finder sted på Frederiksberg Allé. Personerne vi får beskrevet, er alle stort set erhvervsuddannede. Så vi har med arbejderklassen at gøre. Det eneste sociale, folk har i dette kvarter, er når de sidder på baren på den anden side af vejen, og får en øl, hvilket også fortæller, at de økonomisk heller ikke er de “stærkeste” i samfundet. Personerne i teksten er også beskrevet på en måde, der får dem til at se lidt usoigneret ud. Fx manden på baren der har såkaldt “mos” på øret.  TemaVenskab og fjendskab - Venskab kommer til udtryk i teksten, da Heinrich hjælper sin mor og da bar-damen kommer løbende op til heinrich, da der har været indbrud hos hans mor. Fjendskab kommer til udtryk i teksten da Heinrich har været nede på baren og spurgt nogle af mændene om de kan hjælpe ham med at flytte nogle møbler for hans mor. Der sker så det at der kommer indbrud, og vi tænker her at, det er mændene fra baren, der har “dolket” Heinrich i ryggen, fordi de vidste at hans mor ikke kunne noget selv.

# data[].attributes.body
Af: Magnus B., Sebastian og Signe