# data[].attributes.body
Amerikanske protestanisme har været præget af store vækkelsesbevægelser, hvilket vil sige en stærk opblomstering af folkets enagement i forhold til religionen, hvor de mest populære stor vækkelser befandt sig i 1700- til 1800-tallet

Den første stor vækkelser skete i New England tilbage i 1730'erne, hvor det handlede om det amerikanske kristne, som ikke havde en særlig teologisk dannelse eller forkundskaber.

Prædikanterne opfordrede til en spontan omvendelse i forhold til personlige, hvilket vil sige at genfødte kristne, omkring tungetale, religion og helbredelse.

Et særligt kendetgen ved kristendommen vækkelsesprædikanterne spredte, handlede om dens folkelighed.

# data[].attributes.headline
Mark Hertsgaard: Vi sætter vor lid til gud

# data[].attributes.subject
Mark Hertsgaard: Vi sætter vor lid til gud

# data[].attributes.body
Mark Hertsgaard skriver om hvordan det er muligt at Amerika er en af de rigeste lande, og samtidigt spiller religion en stor del.

Det menes i biblen at penge gør mennesket blind, hvilket gør man ikke følger guds regler. Der bliver brugt et citat der siger ''en kamel går lettere gennem et nåleøje, end en rig mand går ind i Guds rige''. Det menes som at det næsten er umuligt at have mange penge og følge religionen.

Han siger at USA trives af penge, videnskab og tro side om side. Så selvom man har penge i Amerika gør man alt for at holde styr på sin religion, og følge den.

De betragter sig selv om retskaffent og gudfrygtige folk. Og der bliver skrevet at folkets morale er bygget på religionen. Amerikanerne bruger calvinismen som betyder at de skal gøre hvad de kan for at tjene deres penge, og holde sig til at lave gode gerninger, som så er den eneste vej til frelsen

expand

# data[].attributes.body
- En bevægelse i den kristne tro, som så sig selv som et udvalgt folk.
- Leve op til en streng kristen livsførelse.
- Så sig selv som religiøse flygtninge. (De tilhørte et protestantisk mindretal, og på den måde følte sig undertrykte i England, så de flygtede til et land i Den Nye Verden)
- Stor betydning for udviklingen af den amerikanske kristendom.
- Startede i 1600-tallet.
- Ca. 70.000 medlemmer. (i år 1700)
- Rejse mod religiøs frihed.
- Andre så/kaldte dem for pilgrimsfædrene.

# data[].attributes.headline
Wall of separation - Adskillelsen af stat og religion 

# data[].attributes.subject
Wall of separation - Adskillelsen af stat og religion 

# data[].attributes.body
- Verdens første sekulære demokratiske forfatning.
- Forfatningen fra 1787 var vag.
- 1791 Bill of Rights var hvor man vedtog separatistmuren, ved tilføjelse af 10 forfatningen (amendments).

Politik må ikke påvirkes af religion.

Inspireret af oplysningstidens tanker.

Skulle sikre mod politisk og religiøs undertrykkelse.

# data[].attributes.body
De amerikanske protestanter deles ofte op i evangelikale og mainline trossamfund. BBBBogjh

Det kan være, baptister, lutheranere, metodister osv.

En tredje kategori: De historisk sorte trossamfund, der dækker over de afroamerikanske kirker.

Evangelikal protestantisme

·        Konservisme (genfødsel)

·        Aktivisme (personlig omvendelse opfattes som en forudsætning for frelsen

·        Biblicisme (Man anser Biblen for den primære eller eneste kilde til religiøs viden)

·        Korsdødens centrale rolle (Fokus på Kristus korsdød som den centrale begivenhed, den eneste vej til syndsforladelse)

Mainline protestantisme

The National Council of Churches

·        Har haft indflydelse på det amerikanske samfund

Kendetegn på Mainline kan være at et flertal accepterer den historisk-kritiske bibellæsning og opfatter Biblen som et skrift, der skal fortolkes eller forstås i den kulturelle kontekst, det er opstået i.

Mainline har lettere ved at acceptere fx darwinisme og moderne videnskab, kvindelige præster og vielser af homoseksuelle.

Åbenhed for forandring

Engageret i kampen for social retfærdighed fx receulighed, politisk korruption, slaveri og kvindernes rettigheder.

Flest mulige skal få del i frelsen.

Mainline kan betragte dem selv som liberale

Evangelikale har en tendens til at opfatte sig som konservative.

Forskellene på mainline og evangelikale har spillet afgørende rolle i det amerikanske religiøse og politiske landskab i 19.20. og 21. århundrede.