# data[].attributes.headline
Balancestaten - Jonathan B, Kamilla, Amina, Ronya og Benjamin

# data[].attributes.subject
Balancestaten - Jonathan B, Kamilla, Amina, Ronya og Benjamin

# data[].attributes.body
Vi vil gerne danne og uddanne eleverne til at være en del af et velfærdssamfund og en globaliseret verden.
Mere praksisnær undervisning, flere praktiske krav til eleverne, lærerne må gerne være mere autoritære.
Det må gerne være en demokratisk oplevelse, der skal være medbestemmelse, og eleverne må gerne stille spørgsmålstegn til hvorfor de skal lære det de skal.
Vi skal være mere globale i vores menneskesyn. Problemer er ikke længere nationale, vi skal se ud.
Karakterer er med til at skabe konkurrence, og trivslen er i frit fald af samme årsag. Karakterer skal derfor afskaffes i folkeskolen, og man skal kigge mere hvad eleverne rent faktisk kan over et helt år. Mere feedback, hvad er godt, hvad kan gøres bedre.
Karakterer må man få på ungdomsuddannelser/erhvervsuddannelserne. Her skal de udvikles, ikke evalueres.
Flere timer til håndværksfagene.
Bevidsthed om egen rolle i samfundet - det er ikke alle der ved, hvilken rolle man skal spille i det nuværende samfund.

# data[].attributes.body
- Vi ønsker at danne eleverne med fokus både på konkurrence- og velfærdsstaten.
- Vi ønsker at danne verdensborgere.
- Mennesket kommer først, de skal nok lære det faglige.
- Vi lærer børnene at sige nej, og at give dem en stemme.
- Mennesker tilgodeser umiddelbart deres egen bedste interesser. Så man skal være støttende og hjælpende, så de kan håndtere livet.
- Udvide elevernes horisont.
- Eleverne skal have et indblik i hvordan arbejdsmarkedet hænger sammen (fx med hjemkundskab og håndarbejde).
- Generel praktisk viden (hvordan betaler man SKAT, hvordan søger man job fx.)

# data[].attributes.body
Konkurrencen skal være en udviklende og motiverende/tryg kraft - må ikke være destruktiv

Den må dog ikke glemmes

Konkurrence i fællesskab - ikke modstandere

Bruge konkurrence til at få så mange elever med som muligt - give lyst til deltagelse

Alternative undervisningsmetoder - der fremmer den enkeltes lyst til deltagelse

Velfærd og konkurrence kan blandes til at lave det til en tryg og social konkurrence-kultur

Skabe interesse og nysgerrighed for verden uden for.

Formål: Klæde eleverne på til let at kunne gå samfundet i møde og dermed give dem forudsætninger til at være gode medborgere og verdensborgere.

# data[].attributes.headline
CCC - communication, cooperation and counterstrike

# data[].attributes.subject
CCC - communication, cooperation and counterstrike

# data[].attributes.body
En blanding mellem konkurrencestat og velfærdstat

Undervisning skal tage hensyn til både dannelse og uddannelse

Inkludere dannesle i uddannelse

Vi skal skabe mere helstøbt mennesker, som kan bidrage til Danmark og verdenen

# data[].attributes.body
Fremgangs Skolen
Blanding mellem velfærdstat og konkurrence stat
Blanding af Hol Koch og Alf Ross
Enig med Svend Brinkmann

Praktisk nær undervisning, dannelse af den enkelte individ, Demokratisk/kulturelt dannelse

Omstillingsparat, livet i nuet,

ofte evaluering af elever og lærer.

# data[].attributes.body
Danne eleverne til at blive:
- Verdensborgere - give dem viden om den globale verden
- Indføre velfærdsstatens tanker hos eleverne
- Give eleverne mulighed for at være konkurrencedygtige
- Enige med Brinkmann i at der er for meget pres på den enkelte elev
- Demokratisk dannede - deltagelsesdemokrati
- Trivsel som forudsætning for læring
- Bringe bevægelse ind i undervisningen
- Konkret undervisning så eleverne bliver rustet til opgaverne ude i det virkelige liv - en form for mere dannelse skal implementeres (hvad kræves der er af eleven for at blive "voksen")

# data[].attributes.body
- folkeskolen skal udfordrer alle elever så de bliver så dygtige de kan.
Problemet med det er at hvis der ikke sætte aktivt ind på det sociale vil det går ud over elevernes faglighed. zonen for nærmeste udvikling vil  diktere at eleverne ikke kan lære hvis ikke de først lære at fungere i et fælleskab
- folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater
Folkeskolen skal give alle lige behandling, men alle har brug for individuel hjælp til konkrete problemstillinger, og det vægter man ikke højt i konkurencestaten
- tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet igennem respekt for professionel viden og praksis
velfærdsstaten vil mene at dannelse, faglighed og trivsel går hånd i hånd, og derfor skal man i endnu højere grad fokusere på at folkeskolens ansvarspersoner skal have en høj faglighed. man skal ikke have gode karakterer for at få gode karaktere, men fordi man har lyst til at lære og blive dygtigere

# data[].attributes.headline
Konkurrencestaten - Isabella, Kamilla, Benjamin, Jonathan og Helena

# data[].attributes.subject
Konkurrencestaten - Isabella, Kamilla, Benjamin, Jonathan og Helena

# data[].attributes.body
Formålsparagraf:
- Forståelse for andre lande og kulturer
- erkendelse, fantasi og tillid til egne muligheder
- formålsparagraffen generelt: der er ikke skrevet nok om, hvordan børn forberedes til konkurrencestaten

Skolereformen:
De tre mål:

Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

Længere skoletid:
- Dette forbereder dem til at kunne konkurrere med andre ude i resten af verden
Tidligere fremmedsprog:
- Dette forbereder eleverne på at kommunikere med resten af verden på et højere niveau
Flere timer i matematik og dansk:
- Eleverne skal kunne læse, skrive og regne for at begå sig i samfundet.
Varieret og virkelighedsnær undervisning
- eleverne kunne begå sig ude i den virkelige verden

Øget kompetencedækning/lærerne skal rustes til at nå målene for folkeskolereformen

Selv bevægelse og motion er et middel til at styrke motivationen og læringen hos eleverne

Kompetenceudvikling
- mere tid med dygtige lærer giver dygtige elever
Læringskonsulenter i et national korps
- yderligere styrkelse af læring både hos elever og lærere
Ligeværd, åndsfrihed, demokrati:
- Hvad kan vi bruge det til i forhold til indlæring?
Fra idé til færdigt produkt
- iværksætteri, eleverne skal kunne konkurrere på det innovative plan
Den bedre skole
- eleverne bliver dygtige - forældrenes deltagelse kan også benyttes

# data[].attributes.body
Praksisnær undervisning, klassisk tavleundervisning skal kombineres med praktiske læringsformer

“Skolen skal samarbejde med det omgivende samfund - fordi eleverne skal klædes på til det samfund, de skal være en del af “

Sammenhæng mellem den dynamiske konkurrence og uddannelse har han kaldt mobication (mobility through education, Andersen, Lubranski og Pedersen 2010)

Man skal kunne være mobilt inden for din uddannelse → videreudvikle sig selv. Tænke ud af boksen - livslang læring - kontinuerlig udvikling for at kunne konkurrere bedst muligt

Mål og resultat orienteret undervisning - konstant evaluering af både lærere og elever

Fokus på innovation og kompetenceudvikling både for elever og lærer - de skal ud i en konkurrencestat, og de kan ikke konkurrere på arbejdskraft, men vi på innovation.

National indsats - en centralisering af magten, regeringen vedtager noget, som kommunerne skal implementere i virkeligheden - mindre selvstyre for den enkelte kommune/ skole end i velfærdsstaten

Konkurrencestaten er der mindre plads til at sende folk på specialskole pga finansiering og effektivisering - mindre eksklusion

Begrænse eksklusion og maksimere inklusion ved at give den enkelte færdigheder, kompetencer og motivation til at finde beskæftigelse - eleverne bliver delt op i grupper alt efter deres risiko for eksklusion

# data[].attributes.body
- Økonomi: Velfærdsstaten koster jo!

- Velfærdsstatens succes: Folkeskolen skal sende 85 % af en ungdomsårgang videre til ungdomsuddannelse: Konkurrencestaten vender den om: De sidste 15 % tabes.

- Den åbne skole: Skolen skal samarbejde med det omgivende samfund for at klæde dem på til det samfund, de skal være en del af. Eleverne skal lære om sundhed (fra jord til bord), de skal lære at udvikle idé fra proces til færdig produktion, fordi deres innovative og kreative kompetencer skal styrkes, så skolen kan afspejle, at Danmark både er et videns- og produktionssamfund.

- Engelsk skal påbegyndes i 1. klasse, andet fremmedsprog (tysk/fransk) 5. klasse, tredje fremmedsprog (valgfag) 7. klasse

- Fra Mini-guide: "En længere og mere varieret skoledag: For de mindste (slut kl. 14), 4.-6. (slut kl. 14.30), 7.-9. (slut kl. 15)" (verdensborgerskab)

- Fra Mini-guide: "Mål nummer 1. Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

- Folkeskolens Formålsparagraf: "Folkeskolen skal i samarbejde med forældrene give eleverne kundskaber og færdigheder, der: forbereder dem til videre uddannelse ..."
Det åbne klasserum: Mindsker chokket man får ved tilpassede forhold, lærer der er rammer, man skal klare sig indenfor: Sådan er det på arbejdsmarkedet!

- "Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre."

- Begrænse eksklusion og maksimere inklusion ved at give den enkelte færdigheder, kompetencer og motivation til at finde beskæftigelse.

- Udarbejdet elevplaner - evaluere den enkelte for at se om der er "problemer".

Indført tests - formål at opdage problemer

Skabt initiativer for at bygge bro mellem skole og erhvervsliv

# data[].attributes.body
- Det er vigtigere at børnene bliver ‘gode’ mennesker end at de bliver ‘dygtige’ mennesker.
- Eleverne skal dannes før de kan uddannes. De er godt rustet til at blive videre samfundsborgere.
- ‘Skolen er samfundets spejl’ og derfor er det vigtigt at danne folk til gode medmennesker.

- Efter folkeskolen i 2014, kom der færre lektier i folkeskolen. Det er tegn på velfærd.
- Trivsel før læring.

# data[].attributes.body
- Minisamfund: afspejling af det store samfund
- Trivsel som forudsætning for læring
- Skolen danner eleverne til at mødes med forskellige forudsætninger - vigtigt når de kommer ud i samfundet
- Mål fra folkeskolen: "Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel
viden og praksis"