# data[].attributes.body
1 Todella kurjaa että tälläisen on annettu tapahtua, ei ole oikein että juutalaisilla ei ole ollut oikeuksia elää.
2. Miksi juuri juutalaisia on haluttu tappaa?
3. Kansanmurhia on vaikea estää koska joillakin on vain päässä vikaa.

# data[].attributes.headline
Kansanmurhat (slaying) (Ester, Joona, Leevi)

# data[].attributes.subject
Kansanmurhat (slaying) (Ester, Joona, Leevi)

# data[].attributes.body
Ajatuksia
Mitä ovat nähneet leireillä (molemmat)
Huhut ja draama leireillä
Psyykkinen mielentila (molempien)

Kysymyksiä

Miksi niin heikot teloitus menetelmät

Kansanmurhat voi estää poistamalla ihmiset.
Tarkemmat päättäjien valinnat

# data[].attributes.headline
Kansanmurhat (Tuulia, Verna, Lyydia ja Aada)

# data[].attributes.subject
Kansanmurhat (Tuulia, Verna, Lyydia ja Aada)

# data[].attributes.body
1. Aivan hirveätä ajatella, että tälläisestä on oikeasti alle 80-vuotta.
Mietityttää, mitä tälläinen on tehnyt myös vartijoiden ja muiden tälläisten ihmisten psyykelle.
Tuntuu epätodelliselta, miten jotakin näin kauheaa on oikeasti pystynyt tapahtumaan.

2. Miten keskitysleireiltä selviytyneet ihmiset ovat enää pystyneet sopeutumaan normaaliin yhteiskuntaan?
Miten paljon sairaita ihmisiä ja psykopaatteja on maailmalla, että tälläiset hirveät ajatukset ja teot ovat levinneet maailmanlaajuisesti?

3. Tulevaisuuden kansanmurhia voisi mielestämme estää parhaiten asioista puhumalla oikein termein, niin ettei totuus pääse unohtumaan. Emme kuitenkaan usko, että kansanmurhiin johtavan vihan ja pahan olon pysyy kytkemään pelkästään valistuksella.

# data[].attributes.body
Holokausti oli valtava maailmanlaajuinen katastrofi, tämäntyyppisten tapahtumien toistumista ei pitäisi missään tapauksessa sallia.
Kansanmurhat voidaan estää seuraavilla tavoilla: täysin uusi tasa-arvoa turvaava lainsäädäntö; riskien tunnistaminen ja ehkäisy etukäteen;   nopeampi ja mahdollisimman laaja reagointi vihapuheisiin; koulutuksen, terveydenhuollon ja työn järjestäminen kaikille yhteiskunnan jäsenille, jne

# data[].attributes.body
Mitä ajatuksia heräsi juutalaisvainoihin liittyen? (3-5)
Mitä kysymyksiä heräsi? (1-2)
Voiko kansanmurhia estää? Jos voi, miten?

# data[].attributes.body
Kuolleiden määrä oli järkyttävän suuri.
Juutalisten olosuhteet olivat erittäin huonot.
Juutalaisia kohdeltiin erityisen huonosti.

Miksi Saksan toimintaan ei puututtu aiemmin?

Kyllä, kansanmurhan alun piirteisiin voidaan puuttua ennen kuin se saa alkunsa.

# data[].attributes.headline
Kansanmurhat(Daniel, Aatu, Joel ja Alma)

# data[].attributes.subject
Kansanmurhat(Daniel, Aatu, Joel ja Alma)

# data[].attributes.body
Kokonaisuudessaan sairasta, Juutalaisia ja muita vähemmistöjä kohdeltiin erittäin huonosti. Kaasukammiot oli erittäin kammottavia. Miksi ei muu maailma puuttunut nopeammin leireihin?

# data[].attributes.body
1)Surullista että tällaista on tapahtunut, onneksi ei ole eenää tapahtunut, traumaattista
2)MIksi? Onko ollut mielessävikaa?
3)Voi estää esimerkikisi lailla ja tasa-arvolla

# data[].attributes.body
a) Versailles'n rauhansopimuksella kylvettiin toisen maailmansodan siemen ja se on pääasiallinen syy toiselle maailmansodalle.

b) Länsivallat halusivat pitää Hitlerin tyytyväisenä ja estää sodan alun, siispä he käyttivät myöntyväispolitiikkaa apuna.

c) Sopimus, mikä sovittiin neuvostoliiton ja saksan välille 1939, missä luvattiin etteivät neuvostoliitto tai saksa hyökkää toistensa maihin.

# data[].attributes.body
T.4
a) Versaillesin rauhansopimus menetti merkityksesnsä, kun Versaillesin sopimus kielsi saksaa hankkimasta hyökkäysasemaa ja rajoitti sen armeijan kokoa. Hitler julisti että, nämä kiellot eivät ole enää voimassa.

b) Länsivallat Iso-Britannia ja Ranska suostuivat 1930-luvulla kerta toisensa jälkeen Hitlerin vaatimuksiin. Niiden uudet johtajat katsoivat, että Versaillesin rauhassa Saksaa oli kohdeltu liian ankarasti ja että tiettyjä myönnytyksiä voitaisiin tehdä. Länsivallat halusivat välttää sodan keinolla millä hyvänsä, joten ne olivat valmiita antamaan Saksalle periksi.

c) Euroopan poliittinen tilanne oli erittäin jännittynyt kesällä 1939. Hitler halusi välttää joutumisen kahden rintaman sotaan ja tarjosi Neuvostoliitolle hyökkäämättömyyssopimusta. 23. elokuuta 1939 Saksa ja Neuvostoliitto allekirjoittivatkin niin sanotun Molotov–Ribbentrop-sopimuksen. Sen mukaan molemmat osapuolet pysyisivät puolueettomina, jos toisen kimppuun hyökättäisiin, eivätkä ne vastustaisi toistensa aluelaajennuksia.

# data[].attributes.body
4.
a) Saksa tuomittiin yksin sotasyylliseksi ja maksamaan huomattavat sotakorvaukset

b) IB ja Ranska kokivat Saksan vahvistumisen tuovan turvaa myös lännelle

c) Sen salaisessa pöytäkirjassa Saksa ja Neuvostoliitto jakoivat Itä-EU:n etupiireiksi

# data[].attributes.body
Versain rauha on 1919 solmittu rauha, joka päätti ensimmäisen maailmansodan (Saksa julistettiin yksin syylliseksi sotaan ja sille määrättiin ankarat rauhanehdot) mikä johti myöhemmin Hitlerin valtaan nousuun ja toiseen maailmansotaan

Länsivaltojen myöntyväisyyspolitiikka antoi Hitlerin rikkoa sääntöjä, eikä pysäyttäneet häntä ajoissa

Molotov-Ribbentrop-sopimus Neuvostoliiton ja Saksan välillä elokuussa 1939 solmittu hyökkäämättömyyssopimus; piti sisällään ns. salaisen lisäpöytäkirjan, jossa Neuvostoliitto ja Saksa jakoivat Itä-Euroopan etupiireihin, eli Neuvostoliitto ei oikonut tehdä mitään kun Saksa aloitti sodan muita maita vastaan

# data[].attributes.headline
Kotiläksypalautus part 2 ( Daniel & Leevi

# data[].attributes.subject
Kotiläksypalautus part 2 ( Daniel & Leevi

# data[].attributes.body
T4.

Versaillesin rauha 1919

Versaillesin rauhan tarkoitus oli säännöillä välttää sotia ja konflikteja, mutta sääntöjä rikottiin ja Versaillesin rauhasta tuli turha.
Saksa rikkoi Versaillesin rauhansopimusta hankkimalla suuremman armeijan kun oli sallittu.

Länsivaltojen myönntyväisyyspolitiikka.

Länsivallat käytti myöntyväisyyspolitiikkaa siihen asti, kunnes saksasta tuli arvaamaton.

Molotov ribbentrop sopimus

Euroopan poliittinen tilanne oli erittäin jännittynyt kesällä 1939. Hitler halusi välttää joutumisen kahden rintaman sotaan ja esitti neuvostoliitolle hyökkäämättömyyssopimusta 23 elokuuta 1939 ja neuvostoliitto ja saksa allekirjoittivat sopimuksen.

# data[].attributes.headline
Aatu ja Ester (a)   1938 syksy Länsivallat olivat todella varovaisia ettei suututtaisi saksaa, he myöntyivät Hitlerin pyyntöihin. Hitler vakuutteli ettei olisi muita vaatimuksia.1939 syksy Länsivallat olivat vihaisia ja pettymeitä Hitlerin toimintaan. Länsivallat julistivat sodan saksalle.

# data[].attributes.subject
Aatu ja Ester (a)   1938 syksy Länsivallat olivat todella varovaisia ettei suututtaisi saksaa, he myöntyivät Hitlerin pyyntöihin. Hitler vakuutteli ettei olisi muita vaatimuksia.1939 syksy Länsivallat olivat vihaisia ja pettymeitä Hitlerin toimintaan. Länsivallat julistivat sodan saksalle.

# data[].attributes.body
c.
1938 Neuvostoliittoa ei kutsuttu Muncheniin. Stalin epäilikin, että Iso-Britannia ja Ranska olivat halunneet Münchenin sopimuksella kiinnittää Saksan huomion itään, kohti Neuvostoliittoa

Hitler tarjosi Neuvostoliitolle hyökkäämättömyyssopimusta 1939. Maat kirjoittivat Molotov-Ribbentrop-sopimuksen. Sopimuksella Neuvostoliitto hankki aikaa varustautua ja lisäalueita puolustumiseen, sillä Stalin oletti Hitlerin hyökkäävän tulevaisuudessa Neuvostoliittoon.

# data[].attributes.body
T3: a. Länsivallat käytti myöntyvyyspolitiikka

Saksa rikkoi yhteisiä sopimuksia
Hitler oli liitttänyt Tsekkoslovakian alueita Saksaan.
b. Neuvostoliitto puolestaan erotettiin Kansainliitosta, koska se hyökkäsi Suomeen vuonna 1939. Saksa tarjosi hyökkäämättömyyssopimusta Neuvostoliitolle.
c. Neuvostolitto ja Saksa olivat vihollisia.  Hitler halusi välttää joutumisen kahden rintaman sotaan ja tarjosi Neuvostoliitolle hyökkäämättömyyssopimusta. 23. elokuuta 1939 Saksa ja Neuvostoliitto allekirjoittivatkin niin sanotun Molotov–Ribbentrop-sopimuksen. Sen mukaan molemmat osapuolet pysyisivät puolueettomina, jos toisen kimppuun hyökättäisiin, eivätkä ne vastustaisi toistensa aluelaajennuksia.

# data[].attributes.body
A: Versaillesin rauha koettiin Saksassa ja länsimaissa epäreiluksi. Saksa halusi korjata aluelisäyksillä ja sotimisella sen koetut vääryydet.  Sopimuksen rajoitukset saivat Hitlerin purkamaan sopimuksen, jolloin ei ollut enää rauhansopimusta Saksan ja Länsivaltojen välillä.

B: Länsimaat alussa harjoittivat myöntyväisyyspolitiikka Versaillesin sopimuksen vääryyksien korvaamiseksi, joka johti Hitlerin vallan kasvuun ja lopulta sen hyökkäämiseen Puolaan.

C: Tämä Neuvostoliiton ja Saksan välinen sopimus vahvisti Hitlerin aikomusta hyökätä Puolaan, kun sen ei enää tarvinnut pelätä kahden rintaman sotaa ja Neuvostoliiton mukaan tuloa.  Molempien valtioiden johtajat olivat maailmanvallan tavoittelijoita, jolloin molemmat halusivat mahdollisimman paljon valtaa.

# data[].attributes.body
Versaillesin rauhansopimus rikotaan

saksa vahvistuu

Saksa ei saa tuomiota rauhansopimuksen rikkomisesta

saksan vaatimuksiin suostutaan

hitler halusi välttää joutumisen kahden rintaman sotaan ja tarjosi neuvostoliitolle hyökkäämättömyyssopimusta

# data[].attributes.body
3. a) Hitler liitti loput tsekkoslovakian maasta Saksaan ja petti omat lupauksensa jättää maa rauhaan.

b) Stalin luuli länsivaltojen viivyttelevän tahallaan ja ei uskonut länsivaltojen todelliseen haluun puolustaa Puolaa ja Neuvostoliittoa. Hän vaati oikeutta käyttää Neuvostoliiton puolustamiseen Baltian ja Puolan alueita, Länsivallat ei suostuneet.

c) Niiden suhteet paranivat väliaikaisesti.

# data[].attributes.body
saksa rikkoi Versaillesin rauhaa, jonka takia maailmansota alkoi.

Kun Iso-Britannia ja Ranska ei puuttunut Hitlerin versaillesin sopimuksen rikkomisiin ja antoivat periksi niin Hitler pystyi rauhassa kokoamaan armeijaansa.

sopimus mahdollisti Neuvostoliiton ja saksan valtaukset rauhassa ilman että heidän välille tulisi konflikteja. Joten tuo antoi Hitlerille vapautta kaapata alueita Euroopassa.

t. 5
Nyt monessa maassa oli diktaattoreita toisinkuin ensimmäisen maailmansodan alkaessa. Ja oli uudenlaisia ja raa´empia aseita.  Ensimmäisen maailmansodan edeltävä aika oli pelkästään Saksan yhdistymisen estämistä ja toisen maailmansodan edeltävä aika oli taktikointia ja sopimuksia. Ensimmäinen maailmansodan alku johtui maitten välisistä ristiriidoista ja toisen maailmansodan alku johtui Hitleristä, joka halusi tahallaan  ilman liittoja vallata kaikki maat. Toisen maailmansodan alussa käytettiin vahvasti propagandaa, joka ei tapahtunut ensimmäisessä maailmansodassa. Alku 2. maailmansotaan johtui Hitlerin riskinottoihin josssa hän teki onttoja lupauksia muille ja keksi jatkuvasti syitä pettää toiset maat.

# data[].attributes.body
Saksa rikkoi länsivaltojen sopimuksen. Halusi valloittaa alueita muista maista. Saksa väitti ettei tule sotaa mutta silti hyökkäsi muihin maihin.
Stalinin mielestä länsivallat eivät oikeasti halunneet puolustaa tai tukea Neuvostoliittoa.
Neuvostoliiton ja Saksan suhteet paranivat ainenkin aluksi hieman. He eivät tukeneet toisiaan mutta eivät olleet kuitenkaan varsinaisessa sodassa keskenään.

# data[].attributes.body
a) Länsimaat käyttivät  saksaan kohtaa myöntyväisyyspolitiikkaa. Länsimaat eivät halunneet hyökätä Saksaan sen vääräksi  arvioidun sotilasmahdin takia ja halusivat välttää sotaa mahdollisimman kauan.

b) Stalin katsoi länsivaltojen viivyttelevän tahallaan eikä hän uskonut länsivaltojen todelliseen haluun puolustaa Puolaa tai Neuvostoliittoa. Niinpä hän vaatikin oikeutta käyttää Neuvostoliiton puolustamiseen myös Baltian ja Puolan alueita. Tähän länsivallat eivät kuitenkaan suostuneet.

c) suhteet paranivat

# data[].attributes.body
T3.

Länsivallat ja Neuvostoliitto

Länsivallat kääntyivät Neuvostoliittoa vastaan kun neuvostoliitto ei suostunut puolustamaan puolaa saksan hyökkäykseltä.

Neuvostoliitto ja Saksa

Saksa tarjosi Neuvostoliitolle hyökkäämättömyyssopimusta 23.. elokuuta 1939 Saksa ja Neuvostoliitto allekirjoittivatkin niin sanotun Molotov sopimuksen.

Saksa ja Länsivallat

Länsivallat tahtosi välttää sodan alkamisen mutta Saksa hyökkäsi puolaan

# data[].attributes.body
3. a)Hitler liitti ilman mitään tekosyytä loput Tšekkoslovakian alueesta Saksaan ja näin petti aiemmat lupauksensa jättää maa rauhaan. Molotov Ribbentrop sopimus tuli länsivalloille "puun takaa".

b)Stalin katsoi länsivaltojen viivyttelevän tahallaan eikä hän uskonut länsivaltojen todelliseen haluun puolustaa Puolaa tai Neuvostoliittoa. Niinpä hän vaatikin oikeutta käyttää Neuvostoliiton puolustamiseen myös Baltian ja Puolan alueita. Tähän länsivallat eivät kuitenkaan suostuneet.

c) Suhteet paranivat ainakin väliaikaisesti.

4. a) Saksassa kannettiin kaunaa jyrkkiä rauhanehtoja kohtaan.

b) Länsivallat eivät tuominneet tarpeeksi jyrkästi Hitlerin toimia.

c) Saksa hyökkäsi Puolaan syyskuussa 1939. Sen seurauksena Iso-Britannia ja Ranska julistivat sodan Saksaa vastaan. Saksan hyökkäys oli kuitenkin niin nopea, että ne eivät ehtineet auttaa Puolaa.

# data[].attributes.body
Hitler vaati Puolalta vapaakaupunki Danzigia ja oikeutta käyttää niin sanottua Puolan käytävää yhteydenpidossa Saksan itäosan, Itä-Preussin, kanssa. Puola luotti saamiinsa takuisiin eikä myöntynyt Saksan vaatimuksiin.  Neuvostoliitto ei uskonut, että länsivallat halusivat oikeasti puolustaa Puolaa tai Neuvostoliittoa. Neuvostoliitto halusi käyttää puolustamiseen Baltian ja Puolan alueita, mutta länsivallat eivät suostuneet.Neuvostoliitto ja Saksa solmivat Molotov-Ribbentrop- sopimuksen, joka mukaan molemmat osapuolet pysyisivät puolueettomina, jos toisen kimppuun hyökättäisiin, eivätkä ne vastustaisi toistensa aluelaajennuksia. Sopimuksesta oli hyötyä molemmille. Stalin kuitenkin oletti Hitlerin hyökkäävän Neuvostoliittoon, joten hän solmi sopimuksen vain, jotta Neuvostoliitto saisi enemmän aikaa varustautua ja lisätä alueita puolustamiseen.

# data[].attributes.body
Hitler liitti Tšekkislovakian kokonaan Saksaan ja petti lupauksensa jättää maa rauhaan, joka avasi länsivaltojen silmät. Iso-Britannia ja Ranska takasivat puolan koskemattomuuden, joka luotti saamiinsa takuisiin eikä myöntynyt Saksan vaatimuksiin.

Stalin katsoi länsivaltojen viivyttelevän tahallaan eikä uskonut länsivaltojen haluun puollustaa puolaa tai neuvostoliittoa. Stalin vaati oikeutta käyttää Baltian ja puolan alueita. länsivallat eivät suostuneet

Hitler tarjosi Neuvostoliitolle hyökkäämättömyyssopimusta. Saksa ja Neuvostoliitto allekirjoittivat Molotov-Ribbentrop-sopimuksen. Siinä molemmat pysyisivät puoleettomina jos toisten kimppuun hyökättäisiin eivätkä vastustaisi toistensa  aluelaajennuksia.

# data[].attributes.body
A:
Vuonna 1938 länsivallat käyttivät Saksaa kohtaan myöntyväisyyspolitiikkaa ja jättivät Saksan rauhaan. Länsimaat eivät halunneet hyökätä Saksaan sen vääräksi arvioidun sotilasmahdin takia ja myös länsimaat halusivat välttää sotaa mahdollisimman kauan.  Saksa väitti tuomitsevansa sodan ja lupasi turvata sen. Saksa ei kuitenkaan piitannut rauhasta vaan käytti sitä taktiikkana hyökätä Tsekkoslovakiaan ja valehteli länsivalloille.

Vuonna 1939 länsimaat luopuivat myöntyväisyyspolitiikasta, kun Saksa liitti loput Tsekkoslovakian osat itseensä ja esitti vaatimuksia Puolalle. Saksa luopui tekosyistään ja valheistaan.

B:
Vuonna 1938 länsimaat olivat epäluuloisia Neuvostoliitosta ja sen aikeista ja aktiivisesti valmistautuivat ja varautuivat sen aikeisiin. Neuvostoliitto keskittyi vielä enemmän sisämaan asioihin. Neuvostoliitto oli syrjäytetty päätöksen teosta.

Vuonna 1939 länsimaat yrittivät saada Neuvostoliiton mukaan Saksan vastaiseen liiton tuloksetta. Stalin katsoi länsimaiden viivyttelevän Puolan puolustamisessa. Stalin halusi käyttää Neuvostoliiton puolustamiseen Baltian ja Puolan alueita, mutta länsimaat eivät siihen suostuneet.

C:
Vuonna 1938 Neuvostoliitolla ja Saksalla ei ollut paljon suhteita keskenään. Maat ovat ideologisia vihollisia ja tukivat sisällissodissa omia ideologioita omaavia puolia, mutta eivät olleet suorassa sodassa keskenään.

Vuonna 1939 Saksa ei halunnut joutua kahdenrintaman sotaan, joten se tarjosi Neuvostoliitolle hyökkäämättömyys sopimusta. Sopimus toteutui ja syntyi Molotov-Ribbentrop-sopimus. Molemmat valtiot pysyisivät puolueettomina, jos toiseen hyökättäisiin. Salaisessa lisäpöytäkirjassa Hitler ja Stalin jakoivat Itä-euroopan keskenään. Välit olivat ystävälliset ja se näkyi, kun Saksa luovutti sopimuksen mukaisesti Liettuan Neuvostoliitolle. Kuitenkin suhteet olivat silti kireät, koska Stalin yhä oletti Hitlerin hyökkäävän jossain vaiheessa Saksaan.

# data[].attributes.body
Laadi yhteenveto vastauksestanne kotiläksyyn kpl 7: tehtävään 3.

# data[].attributes.body
- Valtaa pieni kapea ihmispiiri tai jopa yksi ihminen
- Oman ajatuksien ilmaiseminen ja mielenosoitukset ovat kielletty
- Kaikki mediat ovat hallituksen kontrolloimia
- vapauden rajoittaminen, valtio valvoo kansalaisten elämää
- oppositiota ei ole tai sitä vainotaan ankarasti

# data[].attributes.body
-Valtion asiat menevät kuten hallitsija haluaa
-Demokratiaa ei ole koska ei ole avoimia vaaleja
-Hallitsijan toimia ei saa kritisoida ja joissain maissa siitä rangaistaan oikein kovasti
-Tiedonvälitys on rajoitettua ja valtio ohjailee uutisia ja vääristelee tietoa

# data[].attributes.headline
Tunnistaa korruptoituneista virkamiehistä. Diktaattorit ovat usein taitavia ja vaikuttavia puhujia. Propaganda

# data[].attributes.subject
Tunnistaa korruptoituneista virkamiehistä. Diktaattorit ovat usein taitavia ja vaikuttavia puhujia. Propaganda

# data[].attributes.body
1. Taitava esiintyminen
2. propaganda
3. ääriliikkeet
4. esikuvat
5. symbolit

# data[].attributes.headline
Diktatuurin piirteet: yksi sallittu puolue, ääriliikkeet, propaganda,symbolit, esikuvat ja arvot 

# data[].attributes.subject
Diktatuurin piirteet: yksi sallittu puolue, ääriliikkeet, propaganda,symbolit, esikuvat ja arvot 

# data[].attributes.body
Yksinvaltias

# data[].attributes.body
-Vahva propaganda, koska kansa pysyy manipuloituna ja uskoo hyvään.

-Vahva armeija, jotta kukaan ei pysty syöstä vallasta.

-Tiukat lait, jotka auttavat diktaattoria pysymään vallassa.

-Diktaattorin uskonto on kansan uskonto ja muut ovat kiellettyjä, ettei vastapuolta synny.

-Omaisuudet johtajan omistuksessa, jotta tämä hyötyisi mahdollisimman paljon kansasta

-He jotka vastustavat diktaattoria, pitää kukistaa.

# data[].attributes.headline
- Hyödynnä korruptiota ja nepotismia- Poista muut poliittiset vastustajat- sensuuri- vanhan vastustajan tuhoaminen- Kansalle antaminen rojua

# data[].attributes.subject
- Hyödynnä korruptiota ja nepotismia- Poista muut poliittiset vastustajat- sensuuri- vanhan vastustajan tuhoaminen- Kansalle antaminen rojua

# data[].attributes.body
-Salamurhaa vastustajat, jotta kukaan ei uhkaa valtaa.
-Älä anna kansan vaikuttaa, jotta he eivät ryhdy vastarintaan.
-Mahdollisimman paljon rahaa armeijaan (kansalle ei paljoa ruokaa), jotta armeija pysyy vahvana.
-Suhteet muihiin maihin mahdollisimman pienet (paitsi valtiot, jotka ovat omalla puolella), niin demokratiset valtiot eivät puutu.
-Teloita kaikki, jotka ryhtyvät vastarintaan, jotta valta ei siirry toiselle ja pysytään turvassa.

# data[].attributes.body
Tuulia

# data[].attributes.body
-close circle

-rahat pienellä prosentilla väestöstä

-yksi johtaja, jatkuva linja

-diktaattori tekee kaikki lait itse
-hiljentää vastustajat

# data[].attributes.attachment_caption
Kalapuikkoja ja makkaraa keskiajan tyyliin.

# data[].attributes.body
keskiajan kulinaarinen nautinto