# data[].attributes.body
Koulutukset – Ammattikorkeakouluun.fi

Hakeminen – Ammattikorkeakouluun.fi

Tapahtumat – Ammattikorkeakouluun.fi

# data[].attributes.body
Miten löytää unelma-ammatti? Vastaa näihin kysymyksiin - Duunitori

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten löytää unelmien uralle? Mistä tietää, mikä on itselle sopivin ala ja työ? Kun kysyt itseltäsi nämä kysymykset, olet askeleen lähempänä unelmien ammattiasi - pohdit sitten ammatinvalintaa tai alanvaihtoa.
Unelmatyö ja intohimon merkitys työelämässä puhuttavat nykyään paljon. Usein myös työhaastattelussa rekrytoija saattaa kysyä, mikä olisi unelma-ammatti, jota kohti pyrit.

Itselle sopivin ala ja unelma-ammatti mietityttävät luonnollisesti eniten elämän taitekohdissa: valmistumisen jälkeen jatko-opintoja ja elämän suuntaa pohtiessa, työpaikkaa vaihtaessa tai vaikkapa, kun täyttää pyöreitä vuosia. Kuinka haluan käyttää kahdeksan tuntia päivistäni? Mistä tiedän, onko uran suunta oikea?

Onneksi valmista vastausta ei tarvitse tietää - eikä se ole mahdollistakaan, sillä ihminen muuttuu koko ajan. Kukaan tuskin haluaa elämältään täysin samoja asioita 18- ja 50-vuotiaana.
Lue myös: Oletko aikeissa vaihtaa työpaikkaa? Ota nämä 7 asiaa huomioon ennen vaihtamista
Siinä välissä ja sen jälkeenkin muuttuvat niin arvot, painopisteet kuin konkreettiset elämäntilanteetkin - onneksi! Nykyään harva ihminen tekee työuraansa samoissa tehtävissä. Työelämän murros kannattaa nähdä mahdollisuutena kokeilla monenlaisia asioita uran varrella.

Kuinka sitten löytää edes alkuun se oikealta tuntuva urapolku, jota lähteä kulkemaan? Duunitorin asiantuntijat vinkkaavat, mitkä kysymykset johdattavat sinua pohtimaan oikeita asioita:

1. Mitkä ovat vahvuuksiasi?

Oman unelmahomman miettiminen kannattaa aloittaa kliseisellä, mutta toimivalla harjoituksella. Mieti, missä asioissa olet vahvimmillasi. Oletko timanttinen tiimipelaaja, hyvä ideoimaan ja johtamaan isompia kokonaisuuksia, taitava käsistäsi tai hyvä numeroiden kanssa?

Omaa alaa etsiessä ei välttämättä kannata ajautua liian kauas niistä asioista, joissa on vahvimmillaan. Tietysti opinnot ja työelämä valmentavat ja opettavat paljon lisää, eikä liian kapealle ja turvalliselle mukavuusalueelle kannata jäädä. Silti on järkevää aloittaa tunnistamalla omat vahvuudet ja peilata niitä eri ammatteihin.

Tietoa eri ammateista, aloista ja koulutuksista löydät esimerkiksi TE-toimiston sivuilta. Kun perehdyt niihin, voit ymmärtää paremmin, miten vahvuutesi istuvat tiettyihin aloihin tai tehtäviin.
Lue myös: Mitkä ovat vahvuutesi? Näin vastaat työhaastattelussa
2. Mitkä asiat kiinnostavat?

Joka työn ei tarvitse olla suurin intohimo, mutta sillä pääsee jo pitkälle, että oppii tunnistamaan kiinnostuksen kohteensa ja siirtämään ne työelämään. Mitkä asiat saavat sinut syttymään vapaa-ajalla? Minkä asioiden tekemisestä nautit eniten, entä mitkä harrastukset ovat suosikkejasi?

Kun edellisessä kohdassa mainitut vahvuudet yhdistää kiinnostuksen kohteisiin, pääsee usein jo hyvään alkuun unelmatyön metsästämisessä. Jos esimerkiksi on kovin sosiaalinen sekä nauttii ihmisten kohtaamisesta ja heidän auttamisestaan, kannattaa ehkä etsiä alaa, jolla pääsee tekemään näitä asioita. Jos taas nauttii itsenäisyydestä ja yksin työskentelystä, sekin havainto ohjaa oikeaan suuntaan.

3. Mitkä ovat tavoitteesi?

Uralla eteneminen ei välttämättä ole päällimmäisenä mielessä vielä siinä vaiheessa, kun vasta yrittää määrittää itselle sopivinta alaa tai ammattia. Ikinä ei kuitenkaan ole liian aikaista yrittää kirkastaa ammatillisia tavoitteitaan - ja sanoa niitä ääneen muille, esimerkiksi työpaikalla, työhaastattelussa tai opiskelupaikassa.

Oman elämän tavoitteita kannattaa miettiä unelmatyötä pohtiessa laajemminkin. Millaisista asioista haaveilet? Haluatko joskus esimerkiksi asua ulkomailla, perustaa oman yrityksen, hankkia toisen ammatin tai vaikka matkustaa maailman ympäri? Nämä kaikki haaveet voi ja kannattaa yhdistää myös valintoihin, joita teet nyt.
Lue myös: Onko suunta hukassa? Unelmakartta auttaa visualisoimaan tavoitteesi - katso 3 tapaa tehdä kartta
4. Mikä tuo sinulle energiaa?

Jos on jo ehtinyt kartuttaa edes hieman työkokemusta, on hyvä hetki pysähtyä ja miettiä, mistä tehtävistä ja asioista on nauttinut työssä eniten. Mitkä hetket ihan tavallisessa työpäivässä ovat olleet sellaisia, jotka ovat antaneet energiaa ja joita tehdessäsi olet innostunut?

Vaikka hakisit kokonaan uutta suuntaa urallesi, on järkevää yrittää tunnistaa asiat, jotka haluat säilyttää vanhasta työstä. Nautitko esimerkiksi eniten ihmisten kohtaamisesta, ongelmien ratkaisusta vai siitä, että saat suoritat tehtäviä tehokkaasti? Kun mietit näitä hetkiä, pysähdy ja pohdi myös sitä, miltä kyseisinä hetkinä tuntui. Missä muussa työssä tai millä alalla voisit ehkä kokea saman tunteen uudelleen?

5. Mitkä ovat arvosi?

Ihminen viihtyy yleensä parhaiten työpaikassa, joka jakaa samat arvot hänen kanssaan. Sama pätee työkavereihin ja laajemmin koko työkulttuuriin. Oikeanlainen ja innostava kulttuuri saa työntekijän voimaan paremmin ja tekemään työnsä paremmin.

Aina ei tietenkään ole mahdollista löytää täysin omia arvoja vastaavaa työpaikkaa, mutta etenkin työnhaussa omien arvojen tunteminen auttaa löytämään sopivimmat työpaikat. Työnantajan arvoista voi kysyä suoraan vaikka työhaastattelussa. Konkretiaa saa esimerkiksi kysymällä, millä tavoin työpaikalla juhlitaan onnistumisia, ja toisaalta, kuinka epäonnistumisia käsitellään.

Itselle merkityksellinen työ on myös usein yhtä kuin unelma-ammatti - siksi elämänarvojen puntarointi on tärkeä osa oman alan selvittämistä.
Lue myös: Mitä kysyä työhaastattelussa? Tässä 5 osuvaa kysymystä
Testaa, mitä voisit tehdä työksesi

Kokeile myös Duunitorin ammatinvalintatestiä Duunitestiä, joka auttaa sinua löytämään oman polkusi
Lue myös: Selvitä unelma-ammattisi minuutissa - ammatinvalintatesti paljastaa vahvuutesi
Olennaisten kysymysten pohtiminen ja ammatinvalintestit myös auttavat sinua erottumaan eduksesti työnhaussa. Kun opit tuntemaan itsesi, osaat myös kiteyttää osaamisesi ja arvosi työnantajalle.
Lue myös: Oletko jumissa työssä, jossa et viihdy? Katso uravalmentajan 4 vinkkiä Alanvaihto harkinnassa? Kysy ainakin nämä kaksi kysymystä itseltäsi Petteri haki kuusi kertaa turhaan oikikseen - epäonnistuminen johti lopulta unelmien uralle Sara Vanninen, 29, etsi omaa juttuaan vuosia ennen kuin löysi paikkansa - tienaa nyt yli 250 000 euroa vuodessa Kannattaisiko vaihtaa työpaikkaa? Työelämätutkija kehottaa vastaamaan yhteen ratkaisevaan kysymykseen

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten löytää oma ala? Vastaa 5 kysymykseen, niin selvität unelma-ammattisi

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten löytää unelmien uralle? Mistä tietää, mikä on itselle sopivin ala ja työ? Kun kysyt itseltäsi nämä kysymykset, olet askeleen lähempänä unelmien ammattiasi - pohdit sitten ammatinvalintaa tai alanvaihtoa. Unelmatyö ja intohimon merkitys työelämässä puhuttavat nykyään paljon. Usein myös työhaastattelussa rekrytoija saattaa kysyä, mikä olisi unelma-ammatti, jota kohti pyrit.

# data[].attributes.headline
Mitä voit opiskella ammattikorkeakoulussa? 

# data[].attributes.subject
Mitä voit opiskella ammattikorkeakoulussa? 

# data[].attributes.body
Ammattikorkeakoulu-kortit-2_valmis.pdf (karelia.fi)

# data[].attributes.body
Ammatinvalintatesti (studentum.fi)

Duunikone - TAT

AVO (mol.fi)

Urakone - Eximia

# data[].attributes.body
Yliopistokoulutus - yliopistot ja korkeakoulut Suomessa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhä useampi yliopisto-opiskelija on kiinnostunut suorittamaan koko tutkinnon tai sen osia ulkomailla. Ulkomailla suoritetut opinnot tukevat myös työllistymisestä kansainvälisempiin työtehtäviin.

Avoimessa yliopistossa voit suorittaa yliopiston kursseja, vaikka sinua ei olisi hyväksytty yliopiston opiskelijaksi. Avoimen yliopiston kurssit ovat hyvä vaihtoehto välivuoden viettämiseen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yliopistokoulutus - yliopistot ja korkeakoulut Suomessa

# data[].attributes.attachment_link.description
Yliopistokoulutus.fi auttaa sinua, joka haluat löytää tietoa Suomesta löytyvistä yliopistoista ja korkeakouluista. Olemme keränneet hakupalveluumme kaikkien yliopistojen ja korkeakoulujen koulutukset. Onnea oman yliopistokoulutuksesi etsintään!

# data[].attributes.body
https://vanha.karelia.fi/korkeakoulustartti/wp-content/uploads/2020/09/Yliopisto-kortit2020-2-1_valmis.pdf

# data[].attributes.body
Etusivu - Ohjaamo (ohjaamot.fi)

Ammatinvalinta ja koulutus - TE-Palvelut

# data[].attributes.headline
Opintopolku: Opintotarjonta ja hakuasiat samalta sivulta.

# data[].attributes.subject
Opintopolku: Opintotarjonta ja hakuasiat samalta sivulta.

# data[].attributes.body
Opintopolku

# data[].attributes.attachment_link.description
Evästeet ovat pieniä tekstitiedostoja, joita sivusto tallentaa tietokoneellesi tai mobiililaitteellesi. Se sisältää yksilöllisen, nimettömän tunnisteen, jonka avulla verkkopalvelu tunnistaa sivustolla vierailevat eri selaimet. Evästeillä kerättävillä tiedoilla ei voida tunnistaa yksittäisiä käyttäjiä. Opetushallitus edellyttää, että hyväksyt evästeiden käytön voidaksesi käyttää Opintopolku -verkkopalveluamme.

# data[].attributes.body
Etusivu - Ammattiosaaja

# data[].attributes.body
Erikoisammattitutkinnot (studentum.fi)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erikoismmattitutkinnot

Erikoisammattitutkinnossa osoitetaan alan vaativimpien työtehtävien hallinta. Erikoisammattitutkinto on tarkoitettu henkilölle, joka on alan peruskoulutuksen jälkeen kehittänyt ammattitaitoaan ja hankkinut vankan työkokemuksen alalta

Suositeltavaa on, että olet työskennellyt alalla ammatillisen perustutkinnon jälkeen vähintään viisi vuotta ennen kuin hakeudut suorittamaan saman alan erikoisammattitutkintoa. Erikoisammattitutkintoa suorittamaan voit hakeutua ilman ammatillista perustutkintoa, jos sinulla on tarvittava osaaminen hallussa.

Erikoisammattitutkinnon suorittaminen

Opiskelun alussa sinulle laaditaan henkilökohtainen osaamisen kehittämissuunnitelma (HOKS), jonka avulla tunnistetaan aiempi osaamisesi ja suunnitellaan tarvittavan osaamisen hankkiminen. Erikoisammattitutkinnon voit suorittaa myös työn ohella.

Erikoisammattitutkinnot tehdään aina näyttötutkintoina, eli osaaminen osoitetaan alan työtehtävissä. Osaaminen osoitetaan aina näyttötutkintona, joka on osaamisen hankintatavasta riippumaton ja kaikille avoin tilaisuus näyttää ammatillinen osaaminen ja pätevöityä ammattiin. Näyttötutkinnon sisällön määrittää Opetushallitus.

Arviointi tehdään asteikolla hyväksytty - hylätty. Erikoisammattitutkinnossa osoitetaan tietyn alan ammattityöntekijän taitojen hallinta.

Erikoisammattitutkinnon nimikkeet

Erikoisammattitutkinnoissa tyypillinen tehtävänimike on yleensä muotoa, joka tuo esille työntekijän hyvän ammattitaidon, esimerkiksi sähköyliasentaja, venemestari. Usein erikoisammattitutkintojen tarkoituksena on pätevöittää henkilö työnjohtotehtäviin. Tällöin erikoisammattitutkinnoilla pyritään korvaamaan vanhat opistoasteen tutkinnot.

Erikoisammattitutkinnoilla (esim. Taloushallinnon erikoisammattitutkinto) ei ole sellaisia lyhyempiä tutkintonimikkeitä kuten ammatillisilla perustutkinnoilla: esim. merkonomi (liiketoiminnan perustutkinto) ja lähihoitaja (sosiaali- ja terveysalan perustutkinto).

Erikoisammattitutkinto aikuiskoulutuksessa

Aikuiskoulutusta tarjotaan Suomessa yli 1 000 oppilaitoksessa, vaikkakin niistä vain osa on erikoistunut ainoastaan aikuiskoulutukseen. Kaikki aikuiskoulutus ei liity suoraan työhön ja ammattitaitoon vaan tarjolla on runsaasti mm. vapaan sivistystyön mukaisia kansalaistaitoihin valmentavia ja yhteiskunnallisia opintoja. Opiskelun rahoitukseen löytyy aikuisellekin erilaisia vaihtoehtoja sekä erityisesti aikuisille suunnattuja tukimuotoja.

Aikuisille on tarjolla tutkintoon johtavaa koulutusta, lisä- ja täydennyskoulutusta sekä harrastuskursseja. Aikuiset voivat osallistua periaatteessa mihin tahansa tutkintotavoitteeseen koulutukseen. Tämän lisäksi monet oppilaitokset tarjoavat aikuiskoulutusta, jossa opinnot pyritään järjestämään mahdollisimman joustaviksi ja aikuisten elämäntilanteeseen sopiviksi, tarkoittaen että kursseja järjestetään mm. ilta- ja verkko-opetuksena.

Työelämä on saattanut viedä monet mukanaan koulun samalla jäädessä kesken, mutta keskeytyneitä opintoja pystyy jatkamaan myöhemminkin ja tutkinnon voi hankkia myös vahvoilla työelämän näytöillä. Tutkinnon suorittamisen sijaan voi myös harrastaa ja sivistää itseään opiskelemalla mm. taidetta, käsitöitä, tietotekniikkaa, kieliä ja liikuntaa. Myös vieraita kieliä voi opiskella useissa erilaisissa oppilaitoksissa - koulutuksen kesto, tavoitteet, opiskelutahti ja hinnat vaihtelevat koulutuksen järjestäjän mukaan.
Palaa sivun alkuun Lähteet: OSAO,Omnia

# data[].attributes.attachment_link.description
Erikoisammattitutkinnossa osoitetaan alan vaativimpien työtehtävien hallinta. Erikoisammattitutkinto on tarkoitettu henkilölle, joka on alan peruskoulutuksen jälkeen kehittänyt ammattitaitoaan ja hankkinut vankan työkokemuksen alalta Suositeltavaa on, että olet työskennellyt alalla ammatillisen perustutkinnon jälkeen vähintään viisi vuotta ennen kuin hakeudut suorittamaan saman alan erikoisammattitutkintoa. Erikoisammattitutkintoa suorittamaan voit hakeutua ilman ammatillista perustutkintoa, jos sinulla on tarvittava osaaminen hallussa.

# data[].attributes.headline
Studentum: Apua unelmien koulutuksen valintaan

# data[].attributes.subject
Studentum: Apua unelmien koulutuksen valintaan

# data[].attributes.body
Studentum.fi-koulutussivusto – Etsi ja löydä koulutuksesi!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suosituimmat koulutusalat

Etkö tiedä, mistä aloittaisit? Ei hätää! Moni muu on samassa tilanteessa. Listasimme avuksesi suosituimpia sisältöjämme:

Tutkintokoulutuksia moneen eri tarpeeseen
Olemme koonneet yhteen eri oppilaitosten koulutustarjontaa - täältä löydät tuhansia koulutuksia! studentum.fi on Suomen suurin koulutusten hakukone. Löydät sivuiltamme koulutusten lisäksi paljon opiskelupaikan valintaan, hakemiseen ja opiskeluun liittyvä sisältöä. Haluamme auttaa sinua löytämään itsellesi sopivan koulutuksen ja aloittamaan matkasi kohti unelmiesi urapolkua. Tiedämme, että sopivan koulutuksen löytäminen voi olla toisinaan vaikeaa. Tarjontaa on paljon, ja valinnanvaikeus voi iskeä. Sivustollamme koulutukset on jaoteltu eri koulutusaloihin ja koulutustyyppeihin, jotta sinulle sopivan koulutuksen löytäminen onnistuisi mahdollisimman vaivattomasti. Haluamme tehdä valinnasta ja vertailusta sinulle helppoa, vaivatonta ja nopeaa. studentum.fi:n laajasta tarjonnasta löydät tietoa mm. yliopistoista, ammattikorkeakouluista, ammatillisesta koulutuksesta, lukioista sekä kansanopistoista. Voit myös tutustua etäopiskeluvaihtoehtoihin, valmennuskursseihin, kielimatkoihin sekä ulkomailla opiskelun mahdollisuuksiin.
Etkö löydä etsimääsi?
Puuttuuko studentum.fi:stä jokin tietty oppilaitos tai koulutus? Kaipaisitko lisätietoa johonkin opiskeluun liittyvästä teemasta? Ota meihin rohkeasti yhteyttä! Haluamme tarjota mahdollisimman kattavan koulutusten hakusivuston, ja otamme mielellämme vinkkejä vastaan. Onnea oman juttusi löytämiseen!
studentum.fi:n tiimi

Apua opiskelupaikan valintaan?

Tilaa uutiskirjeemme ja pysy kärryillä! Saat mm. tietoa hakuajoista ja vinkkejä opiskelupaikan valintaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Studentum.fi-koulutussivusto - Etsi ja löydä koulutuksesi!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palkkavinkit

Tietoa Palkkavertailusta

Paljonko palkkaa eri työtehtävistä maksetaan?

Duunitorin Palkkavertailun avulla näet, millaista palkkaa eri ammateissa työskentelevät saavat sekä voit vertailla mistä työtehtävistä maksetaan suurimmat palkat ja mitkä ammatit taas tuovat hoikemman tilipussin.

Palkkavertailu yhdistää Tilastokeskuksen palkkarakennetaulukon tietoja Duunitorin omaan ammattiluokitukseen. Tiedot linkitetään ammatteihin nimikkeitä koneellisesti vertailemalla.

Koska Tilastokeskuksen ja Duunitorin käyttämät ammattinimikkeistöt on luotu eri tarkoituksiin, ne eivät kaikilta osin ole suoraan yhdistettävissä toisiinsa. Osaa palkkatiedoista ei tämän vuoksi voida yksiselitteisesti linkittää Duunitorin ammattilistaukseen ja mm. keskipalkat eivät siksi ole täysin vertailukelpoisia.

Haluatko lähettää palautetta tai auttaa meitä tarkentamaan palkkadataa? Ota meihin yhteyttä asiakaspalvelu@duunitori.fi. Palkkatiedot perustuvat Tilastokeskuksen palkkarakennetilastoon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Palkkavertailu - Eri työtehtävien palkat Duunitorin Palkkavertailussa

# data[].attributes.attachment_link.description
Paljonko palkkaa eri työtehtävistä maksetaan? Duunitorin Palkkavertailun avulla näet, millaista palkkaa eri ammateissa työskentelevät saavat sekä voit vertailla mistä työtehtävistä maksetaan suurimmat palkat ja mitkä ammatit taas tuovat hoikemman tilipussin. Palkkavertailu yhdistää Tilastokeskuksen palkkarakennetaulukon tietoja Duunitorin omaan ammattiluokitukseen. Tiedot linkitetään ammatteihin nimikkeitä koneellisesti vertailemalla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ahtaajat ja trukinkuljettajat ym.

Ammatillisen koulutuksen opettajat

Arkistonhoitajat ja museoalan erityisasiantuntijat

Arvioitsijat ja vahinkotarkastajat

Avustavat keittiötyöntekijät

Avustavat puutarhatyöntekijät

Betonirakentajat ja raudoittajat

Bioanalyytikot (terveydenhuolto)

Elektroniikan asiantuntijat

Elektroniikan erityisasiantuntijat

Elintarviketeollisuuden prosessityöntekijät

Hallinnon ja elinkeinojen kehittäm. erityisasiant.

Henkilö-, taksi- ja pakettiautonkuljettajat

Henkilöstöhall.erityisasiant. ja urasuunnittelijat

Henkilöstön kehitt. erityisasiant. ja kouluttajat

Hitsaajat ja kaasuleikkaajat

Huolitsijat, tulli- ja laivanselvittäjät

Ilmastointi- ja jäähdytyslaiteasentajat

Julkishallinnon ylimmät virkamiehet

Juontajat, kuuluttajat ym.

Jälkikäsittelijät ja sitomotyöntekijät

Kansimiehistö ym. vesiliikenteen työntekijät

Kassanhoitajat ja lipunmyyjät

Kattoasentajat ja -korjaajat

Kauppiaat (pienyrittäjät)

Kellosepät, hienomek.laitteiden tekijät, korjaajat

Kemian prosessitekniikan asiantuntijat

Kemianteollisuuden prosessinhoitajat

Kiinteistöhuollon työntekijät

Kiinteistönvälittäjät ja isännöitsijät

Kirjastonhoitajat, informaatikot ym.

Kirvesmiehet ja rakennuspuusepät

Kivenhakkaajat ja -leikkaajat ym.

Koneenasettajat ja koneistajat

Konehiojat, kiillottajat ja teroittajat

Konepaja- ja metallituotteiden kokoonpanijat

Konetekniikan erityisasiantuntijat

Kuljetuksen toimistotyöntekijät

Kuorma-auton ja erikoisajoneuvojen kuljettajat

Kutoma- ja neulekoneiden hoitajat

Kääntäjät, tulkit ja muut kielitieteilijät

Lainopilliset avustajat ja järjestöalan asiantunt.

Lasi- ja keramiikkateollisuuden uunienhoitajat

Lattianpäällystystyöntekijät

Liha- ja lypsykarjan, kotieläinten kasvattajat

Lihanleikkaajat, kalankäsittelijät ym.

Liikunnan ja vapaa-ajan ohjaajat

Linja-auton- ja raitiovaununkuljettajat

Lukion ja peruskoulun yläluokkien opettajat

Lähetys- ja audiovisuaaliteknikot

Maa- ja metsätaloustyökoneiden kuljettajat

Maa- ja vesirakentamisen avustavat työntekijät

Maa-, metsä- ja kalatalouden erityisasiantuntijat

Maansiirtokoneiden ym. kuljettajat

Maatalous-, teollisuuskoneasentajat ja -korjaajat

Matemaatikot, aktuaarit ja tilastotieteilijät

Metallien teolliset päällystäjät ja viimeistelijät

Metalliteollisuuden prosessityöntekijät

Metsurit ja metsätyöntekijät

Muotin- ja keernantekijät

Muut fysiikan, kemian ja teknisten alojen asiant.

Muut hallintojohtajat ja kaupalliset johtajat

Muut luokittelemattomat terveydenhuollon asiant.

Muut ohjelmisto- ja sovelluskehittäjät

Muut taide- ja kulttuurialan asiantuntijat

Muut tekniikan erityisasiantuntijat

Opinto-ohjaajat ja muut opetuksen erityisasiant.

Pakkaus-,pullotus- ja etiköintikoneiden hoitajat

Paksulevysepät ja rautarakennetyöntekijät

Pankki- ym. toimihenkilöt

Peruskoulun alaluokkien opettajat

Prosessinhoitaja, paperiteollisuus

Puhelin- ja asiakaspalvelukeskusten myyjät

Puunjalost. ja kemian prosessitekn. erityisasiant.

Puutarhurit, kasvihuoneviljelijät ja -työntekijät

Rahdinkäsittelijät, varastotyöntekijät ym.

Rahoitus- ja sijoitusneuvojat

Rakennusalan avustavat työntekijät

Rakennusalan työnjohtajat

Rakentamisen asiantuntijat

Ravintola- ja suurtaloustyöntekijät

Ruiskumaalaajat ja -lakkaajat

Sairaankuljetuksen ensihoitajat

Siivoustyön esimiehet toimistot, hotellit jne.

Sisustussuunnittelijat ym.

Sosiaalialan ohjaajat ja neuvojat ym.

Sosiaaliturvaetuuksien käsittelijät

Sähkö- ja automaatioinsinööri

Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden kokoonpanijat

Talonrakennuksen arkkitehdit

Taloushallinnon toimistotyöntekijät

Teollisuuden työnjohtajat

Tietokantasuunnittelijat ja -vastaavat

Tietoliikenteen ja tietotekniikan insinöörit

Toimistosihteerit (terveydenhuolto)

Toimitusjohtajat ja pääjohtajat

Tutkimus- ja markkinatutkimushaastattelijat

Urheiluvalmentajat ja toimitsijat

Web- ja multimediakehittäjät

Yhd. maanviljelyn, karjankasvat. avustavat työnt.

Ylihoitajat ja osastonhoitajat

Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen opettajat

Ympäristön- ja luonnonsuojelun erityisasiantunt.

# data[].attributes.body
Oppisopimus – Kouluttaudu tai kouluta ammattiin työpaikalla

# data[].attributes.attachment_link.title
Oppisopimus – Kouluttaudu tai kouluta ammattiin työpaikalla

# data[].attributes.attachment_link.description
Oppisopimus tarjoaa koulutusmahdollisuuksia opiskelijoille, työnantajille, yrittäjille ja yrityksille. Valittavana yli 160 erilaista ammatillista tutkintoa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu TAKUn jäsenten uratarinoihin. Inspiroidutaan toisistamme ja tullaan tutuiksi!

# data[].attributes.attachment_link.description
Työelämä - Rohkeat ratkaisut. Duunitorin työelämäosio tarjoaa ajankohtaisia vinkkejä ja uutisia liittyen työnhakuun, työelämään ja rekrytointiin.

# data[].attributes.headline
Mikä minusta tuli isona? Oikotien uratarinat

# data[].attributes.subject
Mikä minusta tuli isona? Oikotien uratarinat

# data[].attributes.attachment_link.description
Harva meistä päätyy heti unelma-ammattiinsa. Tutustu mielenkiintoisiin henkilöihin sekä polveileviin uratarinoihin. Inspiroidu uudelle uralle tai alalle!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kulttuurialan opiskelijavalinnassa pääsykokeella eli valintakokeella on suuri painoarvo. Koulutuksesta riippuen kaikki hakukelpoiset hakijat kutsutaan pääsykokeeseen tai hakijat kutsutaan pääsykokeeseen koulumenestyksen tai ennakkotehtävän perusteella. Pääsykokeet ovat ammattikorkeakoulu- ja koulutuskohtaisia.

HUOM! Kulttuurialalla ei välttämättä ole vuosittain hakua kaikkiin koulutuksiin, joten hakijan kannattaa tarkistaa ajantasainen hakuinfo oppilaitoksen kotisivuilta. Löydät tältä sivulta tietoa seuraavien koulutuksien pääsykokeista:

Katso myös kulttuurialan ruotsinkieliset koulutukset.

Elokuvan ja television koulutus (Medianomi AMK)

Elokuvan ja television koulutusohjelmaa järjestetään Metropolia-ammattikorkeakoulussa. Hakijan tulee toimittaa ammattikorkeakoululle ennakkotehtävä, jonka perusteella hakijat valitaan pääsykokeeseen. Valintakokeeseen kutsutaan kaikki hakijat, jotka ovat suorittaneet ennakkotehtävän hyväksytysti. Lisätietoa ennakkotehtävästa ja pääsykokeesta löytyy hakuaikana Metropolian kotisivuilta.

Metropolian valintakoe on kaksiosainen, ja kokeen toiseen osaan kutsutaan vain ensimmäisen kokeen hyväksytysti läpäisseet hakijat. Pääsykokeiden päivämäärät päivittyvät.

Myös Turun ammattikorkeakouluun on mahdollista hakea opiskelemaan media-alaa elokuvalinjalle. Turun ammattikorkeakoulun elokuvalinjalle haussa on käytössä karsiva ennakkotehtävä, jonka perusteella hakijat kutsutaan valintakokeeseen.

Esittävän taiteen koulutus

Esittävän taiteen koulutuksesta valmistutaan joko teatteri-ilmaisun ohjaajiksi, tanssinopettajiksi tai muusikoiksi. Valintaperusteet riippuvat ammattikorkeakoulusta ja suuntautumisvaihtoehdosta. Esittävän taiteen koulutusta järjestetään Turun ammattikorkeakoulussa (teatteri-ilmaisun ohjaaja, sirkus tai teatteri) ja Tampereen ammattikorkeakoulussa (muusikko).

Turun ammattikorkeakoulun esittävän taiteen koulutukseen haussa on käytössä karsiva ennakkotehtävä, jonka perusteella hakijat kutsutaan valintakokeeseen. Ennakkotehtävät testaavat hakijan motivaatiota koulutukseen.

Tanssinopettajan koulutus

Savonia ammattikorkeakoulu

Turun ammattikorkeakoulu

Oulun ammattikorkeakoulu

Savonia-ammattikorkeakoulun pääsykokeeseen kutsutaan kaikki hakukelpoiset hakijat. Turun ammattikorkeakoulun tanssinopettajan koulutukseen liittyvät ennakkotehtävät, jotka julkaistaan lähempänä hakuaikaa. Ennakkotehtävien perusteella osa hakijoista kutsutaan kolmipäiväisiin pääsykokeisiin. Myös Oulun ammattikorkeakoulun tanssinopettajan koulutukseen liittyy ennakkotehtäviä.

Musiikin koulutus

Musiikin koulutuksesta valmistutaan joko muusikoksi tai musiikkipedagogiksi. Suuntautumisvaihtoehtoja on useita ja musiikin koulutuksia on tarjolla useassa eri ammattikorkeakoulussa:

Centria-ammattikorkeakoulu

Jyväskylän ammattikorkeakoulu

Karelia-ammattikorkeakoulu

Metropolia Ammattikorkeakoulu

Oulun ammattikorkeakoulu

Savonia-ammattikorkeakoulu

Tampereen ammattikorkeakoulu

Turun ammattikorkeakoulu

Yrkeshögskolan Novia

Musiikkialan koulutukset eivät käytä ammattikorkeakoulujen yhteistä valintakoetta. Valintamenettely siis vaihtelee oppilaitoksittain, joten kannattaa tarkistaa kuuluuko omaan hakukohteeseen ennakkotehtävä vai perustuuko valinta pääsykokeeseen.

Pääsykokeeseen voi sisältyä esimerkiksi instrumenttinäytteitä, musiikin teoriaa ja musiikin tuntemuksen sekä soveltuvuuden arviointia.

Konservoinnin koulutus

Konservoinnin koulutusta tarjoaa Metropolia ammattikorkeakoulu. Lisätietoa pääsykokeesta löytyy hakuaikana Metropolian kotisivuilta.

Valintakokeeseen kutsutaan kaikki ennakkotehtävän hyväksytysti suorittaneet hakijat.

Kulttuurituotannon koulutus

Kulttuurintuotannon koulutuksia on tarjolla seuraavissa ammattikorkeakouluissa:

Humanistinen ammattikorkeakoulu, AMK-valintakoe

Metropolia ammattikorkeakoulu, pääsykoe

Seinäjoen ammattikorkeakoulu, pääsykoe (yksipäiväinen koe hakijalle)

Tarkista valintaperusteet ja vaadittavat ennakkotehtävät oppilaitoksen sivuilta. Metropolia ammattikorkeakoulun hakuprosessiin kuuluu ennakkotehtävä, jonka perusteella hakijat kutsutaan kaksivaiheiseen pääsykokeeseen. Valintakokeet sisältävät esimerkiksi soveltuvuutta arviovia yksilö- ja ryhmätehtäviä sekä haastattelun.

Humanistisen ammattikorkeakoulun kulttuurituotannon koulutus käyttää amk-valintakoetta. Valintakokeessa suoritetaan kaikille yhteiset osiot, eli päätöksentekotaidot, opetuskieli ja englannin kieli.

Seinäjoen ammattikorkeakoulun kulttuurituotannon hakukohteeseen ei ole ennakkotehtäviä tai -materiaaleja. Valintakoe koostuu yksilö- ja ryhmätehtävästä sekä haastattelusta. Valintakokeisiin lähetetään kutsut sähköpostitse.

Kuvataiteen koulutus

Kuvataiteen koulutuksia on tarjolla seuraavissa ammattikorkeakouluissa:

LAB-ammattikorkeakoulu, pääsykoe

Satakunnan ammattikorkeakoulu, valintakurssi

Turun ammattikorkeakoulu

Animaatio, pääsykoe

Valokuva, pääsykoe

Kuvataide, pääsykoe

Lapin ammattikorkeakoulu

LAB-ammattikorkeakouluun ja Turun ammattikorkeakouluun täytyy palauttaa ennakkotehtävä, jonka perusteella hakijat valitaan pääsykokeeseen. Kuvataiteen pääsykokeessa arvioidaan luovaa kuvallista ilmaisu- ja ongelmanratkaisukykyä, soveltuvuutta alalle ja opiskelumotivaatiota.

Satakunnan ammattikorkeakoulussa on käytössä valintakurssi, johon kutsutaan hakijat ennakkokarsinnan perusteella. Lapin ammattikorkeakoulussa ei ole valintakoetta, vaan opiskelijat valitaan työnäytekansion perusteella.

Muotoilun koulutus

Muotoilun koulutuksessa on tarjolla useita eri suuntautumisvaihtoehtoja ja koulutusta on tarjolla seuraavissa ammattikorkeakouluissa:

Hämeen ammattikorkeakoulu

Lab-ammattikorkeakoulu

Metropolia Ammattikorkeakoulu

Turun ammattikorkeakoulu

Savonia-ammattikorkeakoulu

Xamk

Tarkista valintaperusteet ja vaadittavat ennakkotehtävät oppilaitoksen sivuilta. Joihinkin ammattikorkeakouluihin vaaditaan ennakkotehtävä, ja hakijat kutsutaan pääsykokeisiin ennakkotehtävän perusteella. Pääsykokeissa arvioidaan hakijan visuaalista ja kolmiulotteista hahmotuskykyä, kädentaitoja sekä luovuutta sekä soveltuvuutta alalle.

Restauroinnin koulutus

Restauroinnin koulutuksen voi opiskella Kymenlaakson ammattikorkeakoulussa (Xamk). Koulutukseen ei ole ennakkotehtäviä ja kaikki hakukelpoiset hakijat kutsutaan kaksi päivää kestävään valintakokeeseen. Valintakoe sisältää erilaisia tehtäviä ja haastattelun.

Vaatetusalan koulutus

Vaatetusalan ammattikorkeakouluopinnoista valmistutaan vestonomiksi. Vaatetusalan koulutusta tarjotaan Metropolia ammattikorkeakoulussa. Hakijan tulee tehdä ennakkotehtävä, ja valintakokeeseen kutsutaan kaikki ennakkotehtävän hyväksytysti suorittaneet hakijat.

Tarkemmat tiedot ennakkotehtävistä ja valintakokeesta löytyvät hakuaikana Metropolian kotisivuilta.

Media-alan koulutus

Media-alan koulutusta järjestetään seuraavissa ammattikorkeakouluissa:

Karelia-ammattikorkeakoulu

Lab-ammattikorkeakoulu

Oulun ammattikorkeakoulu

Tampereen ammattikorkeakoulu

Turun ammattikorkeakoulu

Metropolia ammattikorkeakoulu

Haaga-Helia ammattikorkeakoulu

Tarkista valintaperusteet ja vaaditut ennakkotehtävät oppilaitoksen sivuilta.

Viestinnän koulutus

Viestinnän koulutusta järjestää Metropolia ammattikorkeakoulu, jossa voi suuntautua 3D-animointiin ja -visualisointiin, graafiseen suunnitteluun, XR Designiin tai digitaaliseen muotoiluun. Jokaiseen suuntautumisvaihtoehtoon on ennakkotehtävä, jonka perusteella hakijat kutsutaan valintakokeeseen. Lisätietoja pääsykokeesta löytyy hakuaikana Metropolian kotisivuilta.

Svenskspråkiga utbildningar

Utbildning i formgivning (Novia)

Utbildning för kulturproducentskap (Arcada)

Utbildning i mediekultur (Arcada)

Utbildning i musik (Novia)

Utbildning i scenkonst (Novia)

Lähde: opintopolku.fi, metropolia.fi, turkuamk.fi, haagahelia.fi, lapinamk.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Kulttuurialan opiskelijavalinnassa pääsykokeella eli valintakokeella on suuri painoarvo. Koulutuksesta riippuen kaikki hakukelpoiset hakijat kutsutaan pääsykokeeseen tai hakijat kutsutaan pääsykokeeseen koulumenestyksen tai ennakkotehtävän perusteella. Pääsykokeet ovat ammattikorkeakoulu- ja koulutuskohtaisia. HUOM! Kulttuurialalla ei välttämättä ole vuosittain hakua kaikkiin koulutuksiin, joten hakijan kannattaa tarkistaa ajantasainen hakuinfo oppilaitoksen kotisivuilta.

# data[].attributes.headline
Näin valmistaudut pääsykokeisiin – taideopettajan 5 vinkkiä

# data[].attributes.subject
Näin valmistaudut pääsykokeisiin – taideopettajan 5 vinkkiä

# data[].attributes.body
Näin valmistaudut pääsykokeisiin – taideopettajan 5 vinkkiä - Teho-Opisto

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin valmistaudut pääsykokeisiin - taideopettajan 5 vinkkiä - Teho-Opisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten hyödynnät viimeiset viikot ennen pääsykokeita? Teho-Opiston pääopettaja Sini antaa viisi viime hetken vinkkiä valmistautumiseen. Lue lisää blogista!

# data[].attributes.headline
Pääsykoe taiteilijaksi – näin otin ratkaisevat askeleet luovalle alalle

# data[].attributes.subject
Pääsykoe taiteilijaksi – näin otin ratkaisevat askeleet luovalle alalle

# data[].attributes.body
Pääsykoe taiteilijaksi – näin otin ratkaisevat askeleet luovalle alalle | Kulttuuricocktail | yle.fi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kevät on kiihkeintä ammattivalinnan aikaa. Keskiviikko 5. huhtikuuta on monella ratkaiseva päivä. Silloin jätetään viimeisetkin ennakkotehtävät yhteishaussa. Vielä ehtii! Nyt elokuvaohjaaja, valokuvaaja, vaatesuunnittelija, näyttelijä ja dokumenttiohjaaja kertovat, miten he selvittivät pääsykokeet. Miksi kannattaa tai ei kannata pyrkiä luovalle alalle.

- Kauheasti piti maalata vesiväreillä.

Se on valokuvaaja Akseli Valmusen ensimmäinen muistikuva Lahden muotoiluinstituutin valokuvauksen pääsykokeista.

- Vesiväreillä maalatessa kaikki ovat samalla lähtöviivalla. Sitä on opetettu kaikille esikoulusta asti. Myöhemmin sain kuulla, että ei haettu sitä, kuka osaa maalata, vaan kenellä oli parhaat ideat.

Vuosi oli 2012. Kokeissa oli kiire koko ajan. Ne kestivät neljä päivää, eikä vapaa-aikaa ollut. Valmunen kaivaa muististaan tehtäviä: maalaustehtäviä oli kaksi. Sitten oli lyijykynäpiirrostehtävä, jossa piti piirtää jälkiuunileivästä mainoskuva, joka oli poliittisesti jännittynyt.

- Siihen aikaan Kreikan tilanne oli ajankohtainen, joten piirsin kreikkalaisen kiekonheittäjän, jolla on ruisleipä kiekkona, Valmunen muistelee.

Tehtävänä oli myös ottaa Lahden satamasta mainoskuva. Ja yksi ennakkotehtävistä, eli kuvasarja otsikolla Hyvät ihmiset, piti kuvata uusiksi, mutta nyt kertakäyttökameralla. Erityisesti pääsykokeiden vauhtia kuvaa tehtävä, jossa ohjattiin malleja. Kolmessa minuutissa kuvattiin kolmen kuvan sarja.

- Piti lukea kolmessa minuutissa tehtävänanto ja toimia. Kolme mallia odotti betonikuutiossa. Heistä sai ottaa viisi kuvaa, joista sitten käytettiin kolme, Valmunen kuvailee.

Puhelinmyyjä on silti hieno ammatti. Se on ihan samanlaista kuin valokuvaus, tekosyy päästä ihmisiä lähelle.

Mitä sinulla oli pääsykokeissa pelissä?

- Oli isot paineet. Olin sitä ennen ollut puhelinmyyjä. Halusin vaihtaa alaa, kertoo Valmunen, joka oli opiskelemaan hakiessaan 24-vuotias, jo työelämässä kiinni.

- Puhelinmyyjä on silti hieno ammatti. Se on ihan samanlaista kuin valokuvaus, tekosyy päästä ihmisiä lähelle.

Ammatinvaihto on kannattanut. Tänä keväänä Akseli Valmunen voitti Kuvajournalismi 2016 -kilpailussa kaksi sarjaa: Vuoden lehtikuvan ja Vuoden kuvareportaasin. Kumpikin palkinto tuli kuvareportaasista koirien kloonauksesta Etelä-Koreassa. Hänet palkittiin myös parhaana nuorena pohjoismaisena valokuvaajana. Sen seurauksena Valmunen saa oman näyttelyn kloonatuista koirista kesäksi Tukholman valokuvataiteen museoon. Valmunen valmistui viime vuonna medianomiksi Lahden ammattikorkeakoulusta, mutta jatkaa valokuvauksen maisteriopintoja Aalto-yliopistossa.

- Muistan tehtävän, jossa kuvailtiin sanaa flaneeraus, joka tarkoittaa päätöntä ajelehtimista. Piti suunnitella vaatemallisto, joka sopii siihen elämäntyyliin.

Vaatesuunnittelija Satu Maaranen ei ole ajelehtija, päinvastoin. Hänellä on kaksi yritystä. Työkenttänä on maailma. Asiakkaita on niin Pariisissa kuin Kiinassakin. Mutta hän on alanvaihtaja. Maaranen haki kuvataidelukion jälkeen ensin opiskelemaan taidekasvatusta Taideteolliseen korkeakouluun vuonna 2006. Pääsykokeista on jäänyt mieleen tehtävä, jossa piti kuvata kantaaottava tapahtuma.

- Piirsin hiihtotapahtuman, jossa oli meneillään mielenosoitus. Siinä vaadittiin lisää hiihtolatuja kaupunkiin, Maaranen muistelee.

Tajusin, että minulle ei riitä, että opetan muita olemaan luovia.

Maaranen pääsi kouluun, mutta vuosi taidekasvatuksen opintoja riitti kirkastamaan, mitä hän oikeasti elämältään halusi.

- Hain opiskelemaan taidekasvatusta sen takia, koska se on järkevämpää ja pystyisin sillä työllistymään. Muoti oli ollut lapsesta asti haaveena, mutta en uskaltanut tehdä sitä valintaa. Sitten tajusin, että minulle ei riitä, että opetan muita olemaan luovia. Minulla oli paljon omia ideota ja halusin toteuttamaan niitä.

Pääsykokeissa pitää olla rajoitetussa ajassa luova. Niin se on työelämässäkin.

Hän haki opiskelemaan Taideteolliseen korkeakouluun vaatesuunnittelun ja pukutaiteen linjalle sekä Lahden muotoiluinstituuttiin 2007. Mitä hän oppi alasta pääsykokeista?

- Pitää käyttää monipuolisesti mielikuvitusta. Pitää osata aikatauluttaa. Pitää tietää, miten ideansa toteuttaa ja esittää toiselle niin, että sen ymmärtää. On siinä kova paine. Pitää olla rajoitetussa ajassa luova. Niin se on työelämässäkin. Mitään inspiraatiota ei voi odottaa, Satu Maaranen ohjeistaa.

Taideteollinen korkeakoulu sulautui uuteen Aalto-yliopistoon ja muuttui Taiteiden ja suunnittelun korkeakouluksi, josta Maaranen valmistui 2012. Hän oli opiskeluaikoinaan kiinni työelämässä. Hänen suunnittelemiaan vaatteita on ollut mukana muun muassa Marimekon näytöksissä. Tuoreena maisterina Maaranen voitti vuonna 2013 naisten vaatemallistollaan Hyères Fashion Festivalin Grand Prix'n pääpalkinnon Ranskassa. Arvostetussa kilpailussa on hänen jälkeensä palkittu muitakin Aalto-yliopistossa opiskelleita. Suomalaisilla on nyt Maarasen mukaan uusi mahdollisuus pärjätä muodin alalla, joka on murroksessa.

- Sen jälkeen, kun aloitin opiskelun, ala on pirstaloitunut. Perinteiset rakenteet ovat murroksessa ja syynä on sosiaalinen media. Työt voivat levitä sosiaalisessa mediassa todella nopeasti ja saada valtavan yleisön.

Millaisen tehtävän haluaisit nyt pääsykokeisiin, joka peilaisi muutosta?

- Sellaisen, joka liittyy digitaalisuuteen, markkinointiin ja brändäykseen, ei pelkästään vaatesuunnitteluun, Maaranen sanoo.

- Muistan valokuvaustehtävän aiheesta rakkaus. Oli todella nöyryyttävä hetki, kun olin kahvilla Hakaniemen torilla ja ohi käveli toinen pääsykokeisiin osallistuja. Kävi ilmi, että hän oli keksinyt saman idean kuin minä.

Juho Kuosmanen ja Teppo Airaksinen olivat kumpikin saaneet idean valokuvata Linnanmäen vuoristoradassa pitkään työskennellyttä jarrumiestä otsikolla Rakkaudesta työhön. Kumpikaan heistä ei toteuttanut omintakeista ideaansa. Kumpikin kuitenkin pääsi Taideteolliseen korkeakouluun opiskelemaan elokuvaohjaajaksi vuonna 2004. Viime vuonna Kuosmanen sai Cannesin elokuvajuhlilla Un certain regard -sarjan pääpalkinnon elokuvasta Hymyilevä mies, joka voitti myös useita Jussi-palkintoja.

Tästä kaikesta voi kiittää pieleen menneitä Teatterikorkeakoulun pääsykokeita.

- Opin niissä, että ei kannata jännittää, koska alkaa puhua mitä sattuu. Sitten jännittää lisää, ja siitä suosta on itseään mahdoton kaivaa. Alkaa punastelemaan, eikä saa loppuviimein mitään sanottua, Kuosmanen muistelee.

Niinpä Juho Kuosmanen oli päättänyt elokuvataiteen pääsykokeissa keskittyä siihen, ettei jännitä.

- Se onnistui jopa niin hyvin, että kokeiden loppupuolella minulta kysyttiin, että haluanko edes kouluun. Vaikutin välillä jopa välinpitämättömältä.

Elokuvataiteen professorina oli Lauri Törhönen, ja pääsykokeista välittyi professorin käsitys elokuvaohjaamisesta. Se oli sotilaallinen ja käskyttävä. Haastatteluissa kysymyksiä tuli sarjatulena.

- Kysyttiin muun muassa mikä kala olisit. Muistan vastanneeni ahven jokseenkin vittuuntuneena, koska minua ärsytti koko kysymys.

Oli tosi iso houkutus alkaa esittämään jotain isompaa ja nerokkaampaa kuin mitä olikaan.

Pääsykokeiden aikaan Juho Kuosmaselle Taideteollinen korkeakoulu ja elokuvataiteen laitos tuntuivat saavuttamattomilta.

- Oli tosi iso houkutus alkaa esittämään jotain isompaa ja nerokkaampaa kuin mitä olikaan. Myöhemmin olin valintaraadissa ja huomasin, että sama ajatusvirhe on monella. Mielenkiintoisin ratkaisu jää tekemättä. Mutta ehkä omatkin onnistuneimmat tehtävät olivat niitä, jotka oli toteutettu ihan perusratkaisulla, koska ne eivät olleet kryptisiä vaan luettavissa.

Juho Kuosmanen on ollut valintaraadissa kahdesti vuosina 2009 ja 2010. Silloin professori Jarmo Lampelan tyyli oli toinen.

- Pyrittiin saamaan ihminen ulos jännityksestään, ja selvittämään, mikä häntä oikeasti kiinnosti. Minusta se oli terveempi suhtautuminen, Kuosmanen sanoo.

Elämä päättää toisin

Kahta hetkeä Juho Kuosmanen ei pääsykokeista unohda. Ensin tuntui uskomattomalta lukea nimensä jatkoon päässeiden listalta. Kun tuli soitto, että hänet oli hyväksytty kouluun, Kuosmanen oli Linnanmäellä.

- On ollut huvittavaa, kun ihmiset ovat kysyneet, miltä Cannesin voitto tuntui. Niin ei se tunnekokemus ainakaan isompi ole kuin silloin, kun sain tietää pääseväni kouluun.

Oli vapauttavaa tietää, mitä tekee seuraavat viisi vuotta.

- Ajattelin, että tämä tulee olemaan ykkösasia elämässä. Sitten sain tietää, että tyttöystävä on raskaana. Meille syntyi ensimmäinen lapsi heti toisen opiskeluvuoden alussa, mikä oli ihan positiivinen yllätys. Mutta se on hyvä opetus, että elämä päättää toisin, Kuosmanen nauraa.

- Silloin haettiin henkilökohtaista traumaa. Pääkokeissa oli tehtävä, jonka nimi oli jotain sen kaltaista kuin suurin kipupisteeni.

Elina Hirvonen pääsi toisella yrittämällä sisään Taideteolliseen korkeakouluun opiskelemaan dokumenttielokuvaa. Ensimmäinen yritys vuonna 2002 tuo mieleen synkkiä muistoja siitä, miten pääsykokeissa piti toisten edessä ryhmässä kertoa aroista asioista.

- Ajattelen, että oikeat kipupisteet ovat sellaisia, että niitä ei saa tuollaisessa tilanteessa tonkia ja asettaa arvioinnin kohteeksi. Siinä on valta-asetelma. Se oli täysin vastuutonta. Kokeessa ei ollut läsnä ketään, jolla olisi kompetenssia ottaa vastuu, jos jollain hakijoista rajat ylittyvät, Hirvonen kritisoi.

Seuraavana vuonna Elina Hirvonen tiesi, mitä pääsykokeissa oli odotettavissa.

Laskelmoin kyynisesti, että halusin kouluun, ja annoin, mitä haluttiin.

- Laskelmoin kyynisesti, että halusin kouluun, ja annoin, mitä haluttiin. Enempää en kerro.

Valmistuttuaan Hirvonen on itse ollut valitsemassa uusi opiskelijoita Susanna Helken professorikaudella 2010-luvun alussa.

- Jokaisella professorilla oli taiteellinen painotuksensa, oma tietty tapa katsoa taiteenlajia. Me emme hakeneet yhdenlaista dokumentin tekijää. Haluttiin itse yllättyä, millä eri tavoilla taiteenlajia voi lähestyä, Hirvonen kertoo.

Mitä valintaraatilainen etsii hakijoista?

- Siinä haetaan sisäistä paloa juuri dokumenttielokuvan tekemiseen. Etsimme kykyä löytää elokuvallisesti kiinnostavia kulmia ja havaintoja maailmasta, joita käsitellään juuri sen taiteenlajin kautta.

Vuosi oli 2005.

- Ensimmäisenä tulee mieleen ihan viimeinen tehtävä: Ole mahdollisimman paska. Sillä tiellä ollaan edelleen.

Näyttelijä Riku Nieminen ei nyt vitsaile. Hän muistelee hakemistaan Teatterikorkeakouluun näyttelijätyön linjalle 2005.

- Se oli sellainen pääsykokeiden loppukevennys, jossa varmaan testattiin, onko hakijalla itseironian tajua. Itseironia on ollut omalla urallani asia, jota kohti olen sitten mennyt, Nieminen jatkaa.

Astuminen Teatterikorkeakoulun tiloihin oli merkittävä hetki, eikä pelkästään uraa ajatellen. Ensimmäisestä ihmisestä, jolle Nieminen puhui, tuli kurssitoveri ja myöhemmin häiden bestman. Hän oli Samuli Niittymäki.

Ei tarvitse olla paljon kokemusta alasta tullakseen valituksi.

- Vertailtiin vuoroa odotellessa hakupapereita ja CV:tä. Hänellä oli kokemusta parista lukion näytelmästä. Minä olin ollut Kajaanin kaupunginteatterissa ja kesäteatterissa muun muassa Vaahteranmäen Eemelinä. Molemmat päästiin sisään. Ei tarvitse olla paljon kokemusta alasta tullakseen valituksi, Nieminen kannustaa.

Pääsykokeet olivat Riku Niemisestä tylsät. Ei tullut mitään yllätyksiä. Hän oli ajatellutkin, että niissä tarkkaillaan liikkuvuutta, ilmaisuvoimaa, ajattelukykyä ja tahdon suuntaa.

- Etsittiin sitä, onko tuossa ihmisessä potentiaalia olla jonkun ajatuksen tai idean välittämisen väline. Sitähän näyttelijät ovat, välineitä, Nieminen toteaa.

Mitä sinulla oli pääsykokeissa pelissä?

- Jos en olisi päässyt kouluun, olisin lähtenyt rajavartiostoon. Mutta olin päättänyt, että pääsen läpi vaikka 18. kerralla. Oletettavasti motivaatio näkyi.

Pääsykoetehtävät antavat vihiä tulevista opinnoista. Riku Niemiselle oli tärkeä kokeiden viimeisessä vaiheessa tehty tehtävä, jossa ohjauksen opiskelija ohjasi kahden hakijan dialogia. Tehtävässä testattiin ryhmätyötaitoja.

- Se oli just sitä itseensä, kädet saveen. Ei sitä, että täytyy yksin seistä kaikkien edessä, vaan pyrittiin saamaan dialogi toimivaksi, välittämään jotain henkilöiden tarinan suunnasta, näytelmän väitteistä, Riku Nieminen innostuu.

Sitä Riku Nieminen halusi opiskelemaan. Pääsykoe on monta asiaa. Se on portti yhteisöön, yhdessä tekemiseen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pääsykoe taiteilijaksi - näin otin ratkaisevat askeleet luovalle alalle

# data[].attributes.attachment_link.description
Kevät on kiihkeintä ammattivalinnan aikaa. Keskiviikko 5. huhtikuuta on monella ratkaiseva päivä. Silloin jätetään viimeisetkin ennakkotehtävät yhteishaussa. Vielä ehtii! Nyt elokuvaohjaaja, valokuvaaja, vaatesuunnittelija, näyttelijä ja dokumenttiohjaaja kertovat, miten he selvittivät pääsykokeet. Miksi kannattaa tai ei kannata pyrkiä luovalle alalle. - Kauheasti piti maalata vesiväreillä. Se on valokuvaaja Akseli Valmusen ensimmäinen muistikuva Lahden muotoiluinstituutin valokuvauksen pääsykokeista.

# data[].attributes.body
Kuvataiteen koulutuksen valintakurssitehtäviä | Taideyliopisto (uniarts.fi)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuvataiteen kandidaatin ja maisterin tutkintoon johtavan koulutuksen (3,5 + 2 v.) valintakurssitehtäviä vuosilta 2011-2021.

Voit katsoa alta esimerkkejä kuvataiteen koulutuksen (kandidaatin ja maisterin tutkintoon johtava koulutus, 3,5 + 2 v.) valintakurssitehtävistä.

2011
Viivana - On line
Toteuta teoksia ainakin kahdesta (yllä mainitusta) teemasta. Käytä vähintään kahta vapaasti valittavaa tekniikkaa. Ainakin yhden teoksen on oltava piirustus.

2012

Väline vapaa

2. Tunnista tapa, jolla teet.

Valitse yksi näytetyösi lähtökohdaksi ja tee toisin (esimerkiksi tekotavaltaan tai tunnelmaltaan).

3. Rakenna yhteys.

Arvosteluryhmään kuuluvat opettajat tarkentavat tehtävänantoa suullisesti.

2013

Toteuta valintakurssin aikana sarja teoksia 1-3 seuraavasta aiheesta.
Katso ympärillesi Aistimisesta
2014

Toteuta valintakurssin aikana sarja teoksia 1-3 seuraavasta aiheesta.

1. Katso ympärillesi

3. Piirrä (väline vapaa)

4. Yllättävä yhdistelmä

2015

Valitse 2 aihetta seuraavista vaihtoehdoista ja tee toisesta niistä vähintään kaksi versiota

Käytä yhtä tai useampaa liitteenä olevista sitaateista työsi lähtökohtana. Jos teet tästä tehtävästä useamman kuin yhden version, käytä samaa sitaattia versioihin. (sitaatit annettiin erikseen)
2. Ympärilläni
2016

Käytä päivän sanomalehteä koko valintakurssin ajan työsi/töittesi lähtökohtana. Voit tulkita tätä tehtävänantoa laajasti. Töissäsi voit esimerkiksi käsitellä sanomalehdessä olevia uutisia sekä muuta lehden tarjoamaa informaatiota tai vaikka sanomalehden valmistusprosessia. Voit käyttää lehteä esineenä, pintana, teoksen raakamateriaalina, muutosprosessin ensivaiheena tai vaikkapa historiallisena artefaktina - tämän päivän lehti on huomisen historiaa. Toisin sanoen, tehtävänannon on tarkoitus toimia ainoastaan alkusysäyksenä taiteelliselle työskentelyllesi. Voit käyttää töissäsi mitä tahansa materiaaleja ja tekniikoita.

2017

Nämä valokuvat ja teksti (jaettiin erikseen osallistujille) ovat työskentelysi lähtökohtia valintakurssilla. Voit käyttää niitä niin kuin haluat; voit käyttää yhtä tai useampaa kuvaa, halutessasi vaikka kaikkia. Voit tehdä valintakurssin aikana yhden tai useamman työn, joka perustuu näihin kuviin (ja tekstiin).

2018

Nämä asiat: äänitiedosto ( oli kuunneltavissa kurssitilassa), peruna, vesipullo (konseptina), tekstit ja kartta (paikkana) ovat työskentelysi lähtökohtia valintakurssilla. Voit käyttää niitä niin kuin haluat; voit käyttää yhtä tai useampaa asiaa, halutessasi vaikka kaikkia. Voit tehdä valintakurssin aikana yhden tai useamman työn, joka perustuu näihin elementteihin.

2019

Nämä asiat: äänitiedosto (kuunneltavissa kurssitilassa), teepussi, teksti ja kartta (paikkana) ovat työskentelysi lähtökohtia valintakurssilla. Voit käyttää niitä niin kuin haluat; voit käyttää yhtä tai useampaa asiaa, halutessasi vaikka kaikkia. Voit tehdä valintakurssin aikana yhden tai useamman työn, joka perustuu näihin elementteihin.

2020

Kevään 2020 valintakurssi toteutettiin poikkeuksellisesti etätyöskentelynä koronaviruspandemiaan liittyvien rajoitusten takia.

Toteuta 1-3 teosta yhden tai useamman alla annetun tehtävän innoittamana. Väline vapaa.
Katso ympärillesi Aistimisesta Ota jotakin. Tee sille jotakin. Tee sille jotakin muuta.
Dokumentoi valmistamaasi joko kuvin (1-3 kuvaa) tai yhdellä video- tai äänitiedostolla. Liitä mukaan kuva- tai video-/äänimateriaalin lisäksi muutaman lauseen selonteko, jossa kerrot teoksesta ja työskentelyolosuhteistasi (n. 1-5 virkettä).

2021

Kevään 2021 valintakurssi toteutettiin poikkeuksellisesti etätyöskentelynä koronaviruspandemiaan liittyvien rajoitusten takia.

Käytä päivän sanomalehteä lähtökohtana valintakurssiviikon työskentelyllesi. Nimeä tekemäsi teos/teokset.

Sinun ei tarvitse ajatella tehtävänantoa liian kirjaimellisesti. Voit lähestyä lehdessä olevaa kirjoitettua tai kuvallista informaatiota, mutta myös sanomalehteä objektina, subjektina, tukena, raakamateriaalina, jonain muunneltavissa olevana, historiallisena objektina, tai jopa miettiä prosesseja, jotka johtavat lehden painamiseen ja jakeluun.

Tehtävä on sinun tulkittavissasi. Voit käyttää mitä tahansa sopiviksi kokemiasi materiaaleja ja välineitä.

Ohessa on muutamia näkökulmia tehtävään, joita voit halutessasi hyödyntää:

aineellinen (esim. paperilehti)

abstrakti (esim. sitaatti tekstistä)

visuaalinen (esim. valokuva)

kuulo- tai tuntoaistiin perustuva (auditiivinen tai haptinen)

Jos sinulla ei ole käytössäsi painettua sanomalehteä, voit käyttää teoksen/teosten lähtökohtana myös sähköistä julkaisua.

Dokumentoi valmistamaasi joko kuvin (n. 1-3 kuvaa tai enemmän, jos tarve) tai yhdellä (1) video- ja äänitiedostolla.

Liitä mukaan kuva- tai video-/äänimateriaalin lisäksi muutaman lauseen selonteko, jossa kerrot teoksesta ja työskentelyolosuhteistasi (n. 1-5 virkettä).

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuvataiteen kandidaatin ja maisterin tutkintoon johtavan koulutuksen (3,5 + 2 v.) valintakurssitehtäviä vuosilta 2011-2021. Voit katsoa alta esimerkkejä kuvataiteen koulutuksen (kandidaatin ja maisterin tutkintoon johtava koulutus, 3,5 + 2 v.) valintakurssitehtävistä. Viivana - On line Toteuta teoksia ainakin kahdesta (yllä mainitusta) teemasta. Käytä vähintään kahta vapaasti valittavaa tekniikkaa.

# data[].attributes.body
Vanhoja pääsykoetehtäviä – SAVONIA MUOTOILU (wordpress.com)

# data[].attributes.body
Opetushallinnon tilastopalvelu (vipunen.fi)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Medialiitto ja Media-alan tutkimussäätiö kartoittavat yhteistyössä media-alan koulutustarjontaa. Tällä sivulla on kooste sekä tutkinto- että täydennyskoulutuksista. Tietoja ylläpidetään ja täydennetään.

Tutkintokoulutukset

Aalto-yliopisto

Johtaminen
Kauppakorkeakoulu
Yhteyshenkilönä opintotoimisto, Pia Lahti, pia.lahti@aalto.fi

Digitaalinen viestintä, visuaalinen viestintä, uusmedia, elokuvataide
Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Informaatioverkostot
Perustieteiden korkeakoulu

Careeria

Audiovisuaalinen viestintä, painoviestintä, julkaisutuotanto
Media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto

Gradia

Audiovisuaalinen viestintä, painotuotanto, julkaisutuotanto
Media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto

Haaga-Helia

Journalistinen työ, mediamaisema, uudistuva journalismi
Journalistiikka
Yhteyshenkilönä Anne Leppäjärvi, anne.leppajarvi@haaga-helia.fi

Helsingin yliopisto

Viestintä
Politiikan ja viestinnän koulutusohjelma

Hive Helsinki

Koodaaminen
https://www.hive.fi/en/

Hyria

Audiovisuaalinen viestintä
Media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto

Jyväskylän yliopisto

Journalismi, viestintä, viestinnän johtaminen, tietojärjestelmät
Journalistiikka
Viestintä
Viestinnän johtaminen
Tietojärjestelmätiede

Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu

Data-analytiikka, pelisuunnittelu
Data-analytiikan koulutus
Pelisuunnittelun koulutus

Keski-Pohjanmaan ammattiopisto

Audiovisuaalinen viestintä
Media-alan koulutus

Laajasalon opisto

Mediakoulutus
Audiotuotanto
Journalistinen kirjoittaminen
Radiotoimittaja
TV-työ (Crossmediatuotanto)
Urheilutoimittaja

Lab-ammattikorkeakoulu

Johtaminen, palvelumuotoilu, digitaalisuus
Pakkausmuotoilu (eng)
Pakkausmuotoilu
Palvelumuotoilu
Muotoilu- ja media-alan uudistava osaaminen
Digitaaliset ratkaisut
Uudistava johtaminen
Medianomi (mediasisällön suunnittelu)
Medianomi (graafinen suunnittelu)

Lapin yliopisto

Audiovisuaalinen mediakulttuuri
Audiovisuaalisen mediakulttuurin koulutusohjelma

Laurea

Tietojenkäsittely
Tietojenkäsittelyn tradenomi

Metropolia

Digitaalisuus, visuaalinen viestintä
Viestinnän tutkinto-ohjelma
Digitaaliset mediapalvelut
Kulttuurituotanto

Omnia

Media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto
Mediapalvelujen toteuttaja

Oulun ammattikorkeakoulu

Medianomi (AMK)
Medianomin tutkinto

Oulun yliopisto

Viestintä, vuorovaikutus, sisällön tuotanto
Informaatiotutkimus

Paasikivi-Opisto

Julkaisutuotanto
Media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto

Seinäjoen ammattikorkeakoulu

Kulttuurituottaminen
Kulttuurituottaja

Stadin ammattiopisto

Painoviestintä, mediapalvelut
Media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto

Taitotalo

Audiovisuaalisen viestinnän osaamisala, mediapalveluiden toteuttaja, peligraafikko
Media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto

Ohjelmistokehittäjä, peliohjelmoija
Tieto- ja viestintätekniikan perustutkinto

Tampereen ammattikorkeakoulu

Luova sisällöntuotanto, tuotanto
Media-alan tutkinto-ohjelma
Mediatuottamisen ylempi tutkinto-ohjelma

Tampereen yliopisto

Visuaalinen journalismi, kuvajournalismi, ajankohtaisjournalismi, mediatutkimus
Journalistiikan opintosuunta
Informaatiotutkimus
Mediatutkimus
Tietojenkäsittelytieteiden koulutus
Visuaalisen journalismin maisteriohjelma
Journalismin, viestinnän ja median tutkimuskeskus Comet
Turun ammattikorkeakoulu

Monimediajournalismi, mediatuotanto
Monimediajournalismi
Mediatuotanto
Media- ja kulttuuriyrittäjyys

Turun yliopisto
Mediatutkimus
Vaasan yliopisto
Tekninen viestintä
Journalistikoulutus Viestinnnän monialainen maisteriohjelma Data-analytiikka
Voionmaan koulutuskeskus

Xamk

Täydennyskoulutus

Aalto-yliopisto

Digitalisoituminen, johtaminen
Aalto EE
Aalto PRO

Palvelumuotoilu
Aalto PRO -ohjelma

Artificial Intelligence
Diploma in Artificial Intelligence

Haaga-Helia

Urheilujournalismi
Urheilujournalismin erikoistumiskoulutus

Avoin AMK

Helsingin yliopisto, HY+

Johdon vuorovaikutus, sosiaalinen media, digitaalisuus
Viestintä, myynti ja digitaalisuus, yhteyshenkilönä Minna Ristimäki, minna.ristimaki@helsinki.fi

Helsingin yliopisto, Avoin yliopisto

Mediayhteiskunta, digitaalinen media, taloustiede, ohjelmointi
Avoimen yliopiston kursseja voi hyödyntää täydennyskoulutuksena
Yhteyshenkilönä Heidi Teikari, heidi.teikari@helsinki.fi
Viestintä
Muut yritystoiminnan taloushallintoon tms. soveltuvat koulutukset
Tietojenkäsittelytieteen kaikille avoimet Mooc-kurssit sekä muut avoimet kurssit

Kauhajoen opisto

Graafinen suunnittelu, mediataide, sometoimittaja, radiotoimittaja
Taide ja kulttuuri

MIF

Asiantuntijuus
Viestinnän asiantuntijan koulutusohjelma

Oulun ammattikorkeakoulu

Johtaminen
Yksittäisiä media-alan opintojaksoja voidaan tarjota yrityksille tutkinto-ohjelmakoulutuksen ohella tai erikseen räätälöitynä koulutuksena

Paasikivi-Opisto

Journalismi, digitaalinen viestintä
Digitaalisen sisällöntuotannon opintolinja
Journalismin opintolinja
Luovien alojen yrittäjyyden ja viestinnän opintolinja
Visual design -opintolinja

Rastor-instituutti

Viestintä, sisällöntuotanto, markkinointi, webanalytiikka
Viestijän tutkinto
Sisällöntuottajan koulutusohjelma
Copywriterin koulutusohjelma
Markkinointiviestintä - liiketoiminnan erikoisammattitutkinto
Digi- ja somemarkkinointi - tuotekehitystyön erikoisammattitutkinto
Webanalytiikka ja hakukoneoptimointi

Tampereen korkeakoulut

Johtaminen, liiketoiminnan digitalisoituminen, johtamisviestintä, journalismi
Täydennyskoulutus

Turun ammattikorkeakoulu

Mobiilikuvaus, johtaminen
Yhteyshenkilönä koulutukseen Elise Vanhanen, elise.vanhanen@turkuamk.fi
Koulutustarjonta asiakkaille

# data[].attributes.attachment_link.description
Medialiitto ja Media-alan tutkimussäätiö kartoittavat yhteistyössä media-alan koulutustarjontaa. Tällä sivulla on kooste sekä tutkinto- että täydennyskoulutuksista. Tietoja ylläpidetään ja täydennetään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valokuvaajan ammatti monipuolistuu ja sen myötä koulutus uudistuu. Kuvaajalta odotetaan monen alan taitoja ja avaimet käteen pakettina tekstiä, kuvaa ja videota.

Kuvajournalismin koulutus on uudistunut täysin vuonna 2019, kertoo visuaalisen journalismin yliopistonlehtori Anssi Männistö Tampereen yliopistosta.

Kandidaatin tutkinnossa kuvajournalismin ydin, valokuvaaminen korostuu ja lisäksi videon ja multimedian opetusta on lisätty. Maisteripuolella keskitytään henkilökuvaukseen ja lisäksi sinne on siirretty muun muassa julkaisun suunnittelun ja infografiikan sisältöjä. Iso muutos on, että kaikkien journalismin opiskelijoiden ensimmäinen käytännön opintojakso on visuaalisen journalismin perusteet.

Merkittävää on valintaväylän muutos pääsykokeissa. Suoraa väylää kuvajournalismiin ei enää ole, vaan kuvajournalismin erikoistumisopintoihin voivat hakea kaikki Tampereen yliopiston tutkinto-opiskelijat. Avoinna on järjestetäänkö erikoistumisopinnot vuosittain vai joka toinen vuosi.

- Suomessa on monenlaista valokuvakoulutusta kansanopistoista yliopistotasoiseen koulutukseen. Valokuvaustaitojen opetusta on riittävästi, mutta kuvajournalismille on tarvetta yhä enemmän.

Tampereelta valmistuneet ovat saaneet hyvin töitä mediataloista kuvajournalisteina, sekä muun muassa visuaalisen työn johtamisen tehtävistä. Monet työllistyvät myös yksinyrittäjinä tai kollektiiveissa ja osuuskunnissa. Yksi myönteinen trendi on ollut viime vuosina, että kolmas sektori (museot, järjestöt ja yhdistykset) palkkaavat visuaalisen journalismin osaajia.

Myös ammattikoulutuksen puolella on paljon muutoksia, kertoo valokuvauksen opettaja Vuokko Isoherranen Stadin ammatti- ja aikuisopistosta. Ensi syksynä opinnot aloitetaan vuoden 2018 alussa voimaan astunein uudistuksin. Työelämälähtöisyys on koulutuksen kulmakivi.

- Valokuvaajien työtilanne on ollut pitkään haasteellinen ja menestyminen vaatii markkinoinnin, brändäyksen ja verkottumisen osaamista. Nyt painottuvat valokuvaajan viestinnälliset ja vuorovaikutuskyvyt. Dokumentaarisen valokuvan nousu näkyy myös hakijoissa. Sisältö ja kuvilla vaikuttaminen kiinnostavat selkeästi enemmän kuin tekniikka. Alan haasteet ovat ajaneet valokuvaajat toimimaan yhdessä luovasti uusin tavoin. Se on mahtavaa.

- Valokuvakoulutuksessa jokaisella koulutusasteella on paikkansa, koska myös oppijat ovat niin erilaisia. Kuvallisen viestinnän kehittymiselle on iso merkitys sillä, kuinka intohimoisia kuvaajia kouluistamme valmistuu.

Valokuvauksen opiskelupaikat

Yliopistot: Helsingissä opintoja antavat Aalto-yliopiston median laitos ja Kuvataideakatemian tila- ja aikataiteen opetusalue. Tampereella on kuvajournalismin linja ja visuaalisen journalismin maisteriopinnot.

Ammattikorkeakoulut: Lahdessa, Turussa sekä Pietarsaaressa ruotsinkielinen Novia. Koulut painottavat eri osaamisalueita.

Ammattiopistot (Media-alan ja kuvallisen ilmaisun perustutkinto): Stadin ammatti- ja aikuisopisto, Ammattiopisto Luovi, Ammattiopisto Lappia Tornio, Ingmanedu kulttuurialan ammattiopisto, Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradia, Luksia eli Länsi-Uudenmaan ammattiopisto ja koulutuskuntayhtymä, Pekka Halosen Akatemia, Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymässä Riveria ja Vantaan ammattiopisto Varia.

Kansanopistot: Heo Helsinki, Keski-Pohjanmaan opisto Kälviä / Kokkola, Kuusamon opisto, Kymenlaakson opisto Inkeroinen / Kouvola, Laajasalon opisto Helsinki, Lahden kansanopisto, Limingan taidekoulu, Muurlan opisto, Paasikivi opisto Turku, Voionmaan opisto Tampere ja Västra Nylands folkhögskola Karjaa.

Lisäksi aikuiskoulutusta: Ammattiopisto Lappia Tornio, Gradia Jyväskylä, Keski-Pohjanmaan opisto Kälviä / Kokkola, Sataedu Nakkila ja visuaaliviestinnän Instituutti VVI Tampere.

Lisää hyödyllistä tietoa löydät Valokuvaajaksi-sivustolta.

3 tarinaa opiskelusta

Valokuvaus inspiroi elämänmuutokseen

Keijo Lehtimäki, 46 v., opiskelee Kuusamon opiston yksivuotisella valokuvauslinjalla. Ammatilliseen koulutukseen valmistavassa ohjelmassa opetetaan valo- ja videokuvauksen perusteet. Opintopisteet voi mahdollisesti hyväksyttää jatko-opinnoissa.

Kolmisen vuotta valokuvausta harrastanut Keijo halusi pitää välivuoden hierojan töistä. Hän valitsi kouluksi Kuusamon opiston, koska puitteet luonto- ja maisemakuvaamiselle olivat erinomaiset. Keijo suunnitteleekin jäävänsä Kuusamoon pysyvästi.

- Opiskelijat tulevat ympäri Suomea. 12 opiskelijan ryhmässä ikäjakauma on lähempänä 40 vuotta.

Tuntiopettajia on yksi; vierailevat luennoitsijat opettavat esimerkiksi luontokuvaamista, videokuvaamista, henkilökuvausta ja brändäämistä. Opetus on monipuolista ja kuvausreissuille pääsee joustavasti tarvittaessa.

- Toivon että olisin lähtenyt jo aiemmin kouluun, sillä lähiopetus on tehokasta. Muut oppivat nopeasti saman, mihin minulta meni vuosia itseopiskelua ja kursseja. Ryhmässä oppiminen on mielekästä ja erityisesti videokuvaamisesta olen saanut paljon.

Keijoa kiinnostavat monet aiheet ja hän haluaa tehdä valo-ja videokuvaamista monipuolisesti. Hänen jatkaa osa-aikaisesti hierojana ja suuntautuu valokuvauksessa luontomatkailuun ja tapahtumakuvaukseen.

- Luonnon kuvaaminen on minulle koukuttava kimmoke saada itseni liikkeelle. Luonnossa oleminen on tärkeää, laskee stressiä. Haluan päästä irti kiireestä. Koulun kanssa suunnittelemme matkaa Norjaan.

Keijo rohkaisee valokuvauksesta innostuneita kouluun. Opintoihin voi lähteä, vaikka etukäteen ei ole juurikaan osaamista.

"Olen löytänyt sen mun jutun"

Ronja Koskinen, 24 v., opiskelee Tampereen yliopistolla kuvajournalismin kandidaatiksi kolmatta vuotta.

- Minulle oli selvää, että menen korkeakouluun. Vaihtoehtoina olivat kuvajournalismi- tai elokuvaopinnot. On hienoa, että saan akateemisen tutkinnon lisäksi ihan oikean ammatin.

Ronja on nauttinut vapaasta sivuaineoikeudesta ja opiskellut politiikan tutkimusta ja kieliä. Koulussa solmitaan myös kontakteja ja löydetään yhteistyökumppaneita. Tutkinto antaa lisäksi kirjoittavan toimittajan perusopinnot.

- Maisteriopintoihin menisi vielä kaksi vuotta, mutta haluan ensin työelämään. Myös ulkomailla opiskelu tai työskentely olisi mieleistä. Paljon on suunnitelmia tulilla.

Opinnot koostuvat viestinnän ja journalistiikan teoriakursseista sekä valokuvauksen käytännönläheisistä kursseista, jotka sisältävät valaisua, reportaasia, uutis- ja henkilökuvausta, videota ja taittoa. Lehtoreita on kaksi ja mediataloista tulee vierailevia kurssittajia. Työelämäharjoittelussa pääsee kokeilemaan onko työ oikeasti sitä mitä haluaa.

- Videon opetusta olisin toivonut jo aikaisemmin, sillä sitä tarvitsee kesätöissä heti.

Osana opetusta toimii Moreenimedia, jossa toimitetaan yhteistyössä journalistiikan ja maisteriopiskelijoiden kanssa printti ja netti-lehteä.

- Teemme oikeaa lehtityötä ja näemme miten journalismi syntyy. Työharjoittelussa tiedät jo miten toimitus toimii. Moreeni on myös opettanut juttujen suunnittelua.

Ronja toivoo, että valokuvauksen koulutus säilyisi yliopistossa ja kuvajournalismin tärkeys ymmärrettäisiin.

- Meillä on paljon yhteisiä opintoja toimittajien kanssa ja välillä tuntuu, että valokuvaajat unohdetaan. Pelkään, että koska uudessa journalistiikan koulutusohjelmassa kuvajournalismia ei valita suoraan ja erikoistutaan vasta myöhemmin, se saattaa karsia hakijoita. Kaikki eivät halua olla kirjoittajia. Itse en olisi ottanut riskiä, etten vuoden toimittajan opintojen jälkeen pääsekään opiskelemaan kuvajournalismia.

- Tykkään tästä työstä ihan hirveästi ja tätä haluan tehdä. Minua kiehtoo henkilöiden, tarinoiden, uutisten tai tärkeiden tapahtumien kertominen kuvalla. Nautin myös yhteydestä kuvattavien kanssa.

Taiteen piiristä kattava pohja valokuvaajan ammattiin

Ottilia Orenius, 24 v., opiskelee kuvataiteilijaksi kolmatta vuotta Turun ammattikorkeakoulun taideakatemian neljä-vuotisella valokuvalinjalla. Taideaineita, kuten taidehistoriaa ja taiteen filosofiaa opiskellaan yhdessä muiden kuvataideopiskelijoiden kanssa.

Valokuvausopinnot sisältävät muun muassa valokuvauksen historiaa, kuvan lukutaitoa ja -analyysia, studio- ja pimiökursseja, kuvankäsittelyä ja valaistusoppia, sekä valokuvateoriaa. Opintopisteistä iso osa tulee harjoitteluista.

Ottilia opiskeli valokuvausta lukion jälkeen vuoden Lahden kansanopistossa. Hän jatkoi opintoja taidepainotteisessa Turun koulussa, sillä halusi panostaa oman visuaalisuuden kehittämiseen.

- Opiskelu on ollut jopa haastavan vapaata, mutta se on antanut aikaa hakea omaa suuntaa. Täällä oppii monipuolisesti taiteesta ja ymmärrän paremmin alaa jolla työskentelen. Olen saanut sitä, mitä tulinkin hakemaan. Käytännön opetusta olisi tosin voinut olla vieläkin enemmän.

- Koulussa olen alkanut tiedostaa millainen olen kuvaajana. Inspiroidun vanhasta maalaustaiteesta sekä tarinankerronnasta. Minua viehättää arkipäiväisten asioiden kauneus, jopa satumaisuus sekä symboliikka. Suurin työ on kuvaan johtava pohdinta. Kuvauksen hetki ei ole minulle niin merkityksellinen kuin sisältö.

Ottilia kategorisoi itsensä lifestyle kuvaajaksi, joka kuvaa mieluiten asetelma- ja ruokakuvia. Hänen työskentelytapansa on hidas ja rauhallinen. Hän ei näe itseään kuvataiteilijana, vaan toiveena on tehdä töitä freelance kuvaajana eri medioihin.

- Neuvoni valokuvausta opiskelevalle on, että pidä kiinni rohkeasti omasta kiinnostuksestasi ja tuo se esille. Samalla pysy avoinna uusille ideoille ja vaikutteille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Monta opintietä valokuvaajaksi - Kamera-lehti

# data[].attributes.attachment_link.description
Valokuvaajan ammatti monipuolistuu ja sen myötä koulutus uudistuu. Kuvaajalta odotetaan monen alan taitoja ja avaimet käteen pakettina tekstiä, kuvaa ja videota. Kuvajournalismin koulutus on uudistunut täysin vuonna 2019, kertoo visuaalisen journalismin yliopistonlehtori Anssi Männistö Tampereen yliopistosta. Kandidaatin tutkinnossa kuvajournalismin ydin, valokuvaaminen korostuu ja lisäksi videon ja multimedian opetusta on lisätty.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Siirry sisältöön

Neogames on aktiivisesti mukana pelialan koulutus- ja tutkimustoiminnan kehittämisessä. Merkittävä osa suomalaisista pelialan koulutusorganisaatioista on Neogamesin jäseniä.

Neogames tiedonvälittäjänä

Kuten alla olevasta listasta käy ilmi, Suomessa pelialan koulutusta järjestetään vapaan sivistystyön kansanopistoissa, toisen asteen koulutuksena, ammattikorkeakouluissa sekä yliopistoissa. Neogamesin tehtävänä on toimia tiedonvälittäjänä koulujen, alan yritysten ja muiden toimijoiden välillä ja varmistaa, että suomalainen alan koulutus kehittyy alan mukana.

Neogames osallistuu Suomen pelialan oppilaitosverkoston toimintaan.

Neogames kiertää alan kouluissa luennoimassa pelialasta, sen nykytilanteesta ja tulevaisuuden näkymistä.

Jäsenoppilaitokset

Nämä oppilaitokset ovat Neogamesin jäseniä ja niiden koulutuksesta kerrotaan lisää omalla sivullaan.

Yliopistot

(Kandidaatintutkinto, 180-210 OP, ja maisterintutkinto, normaalisti 120 OP).

Ammattioppilaitokset ja kansanopistot

We use cookies on our website to give you the most relevant experience by remembering your preferences and repeat visits. By clicking "Accept All", you consent to the use of all the cookies. Visit "Cookie Settings" to provide a controlled consent. To see our privacy policy, click "Read more".

# data[].attributes.attachment_link.description
Siirry sisältöön Neogames on aktiivisesti mukana pelialan koulutus- ja tutkimustoiminnan kehittämisessä. Merkittävä osa suomalaisista pelialan koulutusorganisaatioista on Neogamesin jäseniä. Neogames tiedonvälittäjänä Kuten alla olevasta listasta käy ilmi, Suomessa pelialan koulutusta järjestetään vapaan sivistystyön kansanopistoissa, toisen asteen koulutuksena, ammattikorkeakouluissa sekä yliopistoissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alalle suuntaavia opintoja löydät ammatillisesta koulutuksesta, ammattikorkeakouluista ja yliopistoista. Tutustu tarjontaan ja löydä oma paikkasi!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Taidealan koulutus

Taidekoulutus jaetaan yleensä neljään eri opintoalaan: käsi- ja taideteollisuus, viestintä- ja informaatiotieteet, teatteri ja tanssi sekä musiikki. Kulttuurikoulutus on erittäin laaja pitäen sisällään monia eri koulutuksia ja työskentelymahdollisuuksia. Helpottaaksemme koulutuksesi etsintää, olemme jakaneet kuvataiteen, musiikin ja teatterin / tanssin omiksi kategorioikseen, joista voit lukea lisää juuri kyseisten alojen koulutuksista.

Taidealan vaatimukset

Taiteen ja kulttuurin alalla työskentely on monien unelma, mikä tarkoittaa kovaa kilpailua niin opiskelu- kuin työpaikoistakin. Työskentely taiteen ja kulttuurin alalla vaatii taidon ja lahjakkuuden lisäksi määrätietoisuutta ja kovaa työtä. Alalla on lukemattomia suuntatumisvaihtoehtoja, ja kouluttautumisen jälkeen työmahdollisuuksia on monia. Tärkeitä ominaisuuksia alalla työskentelevälle ovat luovuus, ongelmanratkaisutaidot sekä kyky hahmottaa visuaalista ympäristöä. Myös kielitaito ja oman osaamisen markkinointi auttavat menestymään alalla.

Taide- ja kulttuurialan koulutusvaihtoehdot

Taidekoulutusta järjestetään eri koulutusasteilla aina kansanopistoista yliopistoihin. Kansanopistoissa on mitä monipuolisin tarjonta erilaisia ja eripituisia taidealan koulutuksia. Ammatillisissa oppilaitoksissa voi suorittaa kolmivuotisen käsi- ja taideteollisuusalan perustutkinnon, jonka suorittaminen tuottaa yleisen jatko-opintokelpoisuuden. Perustutkinnon suorittaneet voivat jatkaa opintojaan ammattikorkeakouluissa, joissa voi suorittaa esimerkiksi artenomin, musiikkipedagogin tai muotoilijan tutkinnon. Yliopistotutkintoja voi taiteen alalla suorittaa esimerkiksi Taideteollisessa korkeakoulussa ja Lapin yliopistossa taiteiden tiedekunnassa. Taidealalla on tarjolla myös useita aikuiskoulutuksia.

Kuvataide

Kuvataiteen alalta valmistuu esimerkiksi ympäristön ja esineiden muotoilijoita, elokuva-, puvustus-, lavastus- ja valokuvataiteen ammattilaisia, viestinnän ja uusmedian ammattilaisia, taiteen opettajia, kuvataiteen ammattilaisia, taidekäsityön mestareita ja taideteollisuuden tutkijoita.

Musiikki

Musiikin alalla voi kouluttautua monella eri asteella aina lyhyistä kursseista korkeakoulututkintoihin asti. Musiikkialan korkeakoulutuksen tavoitteena on kouluttaa taiteilijoita, pedagogeja ja musiikin asiantuntijoita sekä kehittää ja vaalia suomalaista musiikkikulttuuria ja kulttuuriperinnettä. Musiikin alalta valmistuneet työskentelevät yleensä muusikoina, orkesterin- tai kuoronjohtajina, säveltäjinä tai opettajina. Musiikin ammattilaiset voivat hallinnollisissa tehtävissä sekä tutkijoina. Suurin osa muusikin koulutuksesta Suomessa keskittyy klassilliseen musiikkiin ja kevyen musiikin koulutusta on tarjolla hyvin vähän.

Teatteri ja tanssi

Teatteri- ja tanssialan perinteisiä ammatteja ovat olleet esimerkiksi näyttelijä, ohjaaja, koregrafi ja tanssija. Näiden rinnalle on lisäksi nousemassa uusia ammatteja, joiden työkenttä ulottuu laaja-alaisesti ilmaisusta opettamiseen. Jotkut alan ammattilaiset tekevät uransa aikana niin tanssijan, koreografin kuin opettajankin töitä. Teatterin alalla kouluttautuneet voivat näyttelemisen lisäksi työskennellä mm. teatterin ja muun ohjelmatuotannon tuotantoteknisissä tehtävissä.

Kulttuuriin keskittyvä koulutus

Perinne- ja kulttuuritieteet tutkivat kansankulttuuria eri puolilla maailmaa, sekä maaseudulla että kaupungissa, ennen ja nyt. Tutkimuskohteena voi olla esimerkiksi esineistöt, alkuperäiskansat tai nykyajan alakulttuurit.

Folkloristiikka eli perinteentutkimus tutkii kansankulttuuria sekä suullista perinnettä kuten kansanrunoutta, tapoja ja uskomuksia. Tutkimuskohteena voi olla myös nykyperinne ja populaarikulttuuri. Folkloristiikan koulutuksia löydät täältä.

Etnologia eli kansatiede tutkii ihmisen yhteisön jäsenenä luomaa kulttuuria. Etnologia keskittyy tarkastelemaan lähellämme olevia kulttuuripiirejä historiallisesta näkökulmasta. Etnologian koulutuksia löydät täältä.

Kulttuuriantropologia tutkii yksilön ja yhteisön sekä eri kulttuurien välisiä suhteita. Kulttuuriantropologia keskittyy vieraisiin kulttuureihin. Kultturiantropologian koulutuksia löydät täältä.

Saamelainen kulttuuri keskittyy erityisesti saamelaista yhteiskuntaa ja kulttuuria koskevaan tietoon ja tutkimukseen, mutta myös muihin pohjoisiin kulttuureihin ja alkuperäiskansoihin. Saamelaiseen kulttuuriin keskittyviä koulutuksia löydät täältä.

Uskontotiede tutkii maailman uskontoja ja muita henkisiä perinteitä kuten uskomuksia ja rituaaleja. Uskontotieteen koulutuksista täältä.

Kulttuurialan työllisyystilanne

Kulttuurin alalta valmistuneet voivat työskennellä muun muassa erilaisissa museoissa, kulttuurihallinnossa, kirjastoissa tai media-alalla. Alalla työskentelevät esimerkiksi tuottavat monenlaisia tapahtumia, tilaisuuksia ja teoksia. Perinne- ja kulttuurialan tutkijat tekevät usein kenttätyötä. Erityisesti kulttuuriantropologia antaa valmiuksia kansainvälisiin tehtäviin, kuten kehitysyhteistyöhön tai maahanmuuttajien parissa tehtävään työhön. Suurin osa työpaikoista on määräaikaisia ja luonteeltaan projektiluontoisia.
Palaa sivun alkuun Lähteet: opintoluotsi.fi, ammattinetti.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Taidekoulutus jaetaan yleensä neljään eri opintoalaan: käsi- ja taideteollisuus, viestintä- ja informaatiotieteet, teatteri ja tanssi sekä musiikki. Kulttuurikoulutus on erittäin laaja pitäen sisällään monia eri koulutuksia ja työskentelymahdollisuuksia. Helpottaaksemme koulutuksesi etsintää, olemme jakaneet kuvataiteen, musiikin ja teatterin / tanssin omiksi kategorioikseen, joista voit lukea lisää juuri kyseisten alojen koulutuksista.