# data[].attributes.body
Mor la llengua.

# data[].attributes.body
Situació dinàmica i inestable de conflicte on dues llengues competeixen entre elles.

# data[].attributes.body
Són els defensors del bolingüisme que pretenen manipular la societat per mantenir el conclicte lingüístic.

# data[].attributes.body
Persona capacitada per xerrar 2 llengües diferents de manera alterna.

# data[].attributes.headline
PREJUDICIS LINGÜÍSTICS (no entra a s'examen)

# data[].attributes.subject
PREJUDICIS LINGÜÍSTICS (no entra a s'examen)

# data[].attributes.body
Són concepcions relacionades amb la llengua com a mitjà de comunicació respecte d’altres llengües. Aquest tipus de judicis de valor prejudicials solen presentar-se en forma d’estereotips o clixés lingüístics dicotòmics. és el que anomenaríem una mena de racisme aplicat a les llengües.

# data[].attributes.body
Suceeix quan alguns sectors socials promouen la ideologia que hi ha societats intrínsecament bilingües. És curiós d’assenyalar com molts defensors d’aquest bilingüisme són monolingües.

# data[].attributes.body
Es dóna quan en un país trobem geogràficament ben delimitades les diferents comunitats lingüístiques. Cadascuna d’elles disposa d’una sola llengua pròpia.

# data[].attributes.body
Quan els parlants d’una llengua es veuen obligats a conèixer tots una segona mateixa llengua.

# data[].attributes.body
Aquest ha estat ocasionat com a conseqüència de guerres, ocupacions colonials, situacions polítiques, econòmiques o socials en què un poble en domina un altre.

# data[].attributes.body
Es tracta de situacions on el bilingüisme individual afecta col·lectius sencers d’una societat.

# data[].attributes.body
Bilingüisme passiu i bilingüisme actiu: el parlant coneix dues llengües però una no l’empra (passiu); o coneix i empra les dues llengües (actiu).

Bilingüisme simètric i asimètric: és simètric si el parlant domina per igual les dues llengües en tots els àmbits d’ús. Si no, és asimètric.

Bilingüisme instrumental: un individu aprèn una llengua per raons laborals o econòmiques.

Bilingüisme integratiu: s’aprèn una llengua per integrar-se dins d’un nou grup (els immigrants).

Segons l'estatus legal tenim, bilingüisme oficial, reconegut pel poder dominant; i no oficial, en el cas contrari.

# data[].attributes.body
Relacionat amb el poliglotisme. Una persona parla dues llengües (encara que en pot parlar moltes més).

# data[].attributes.body
La política d'usar alternadament dues llengües.

Situacions que comporten un ús general parlat i/o escrit de dues llengües per un mateix individu o grup.

La capacitat que té un individu d'una llengua de reproduir enunciats aptes en l'altra.

# data[].attributes.body
Concepte ambigu.

# data[].attributes.body
Només xerra una llengua.
El monolingüisme estatal és una situació rara.

# data[].attributes.body
La seva finalitat és estabilitzar la comunicació lingüística.

Lleialtat: defenses i estàs per la llengua encara que venga una segona.

# data[].attributes.body
Està formada per membres que tenen en comú almenys una varietat lingüística o una llengua, i que comparteixen consensos, regles o normes d’ús per al seu ús correcte.

# data[].attributes.body
Pautes de comportament no escrites que els parlants d'una llengua observen en la seva vida diària.

"com se xerra a un nin petit".

# data[].attributes.body
Disciplina que estudia la relació que hi ha entre la llengua i el seu context social

# data[].attributes.body
Diversos marcs socioculturals en què una llengua (o varietat lingüística) és usada:
familiar, educatiu, judicial, mitjans de comunicació, etc.