# data[].attributes.body
Perspektivering af teksten Rømer (2017) til folkeskolens formål.
Problematikken i teksten som Rømer beskriver, er formålsglemsel som han sætter spørgsmål til, "Hvordan det kan være?", han refererer til ("det manglende") fokus på begrebet  "kundskab".
Han argumenterer for, at det er de foregående årtiers pædagogiske og skolepolitiske udvikling der ligger til grunde for problemet. Rømer nævner Niels Egelund, og han nævner Globaliseringrådet fra en raport fra 2005, hvor der var formålsmanglende fokus på kundskaber. Danmark klarer sig dårligt i internationale sammenligninger. (Egelund 2005) - Det tyder på, at han blev "hørt"  ved (2006 revisionen) bl.a. af Det Økonomiske Råd, fordi derefter kom kundskabsbegreberne mere i centrum.
Kan her referere til bekendtgørelse af lov om folkeskolen, 24. juni 2009, Rømer har ret vedr. manglende fokus, allerede op gennem 90´erne, hvor der blev lavet nogle målinger og undersøgelser inden for rammerne af OECD (PISA-undersøgelser), resultatet var at danske elever rangerede dårligere end forventet, det tegner på manglende fokus på Folkeskolelovens mål. Ikke så mærkeligt Rømer sætter spørgsmål til kundskaberne, og hvad der ligger til grunde for manglerne.

Har et spørgsmål. Nederst et eks. på § 57. Er det et "Råd", som henter målinger fra folkeskolen og bedømmer kvaliteten af undervisning og udviklingen/dannelsen? Og hvor ofte? Er det så "Rådets" ansvar sammen med skolelederen?

Evaluering og kvalitetsudvikling af folkeskolen

§ 57. Rådet for Evaluering og Kvalitetsudvikling af Folkeskolen har til opgave at følge og vurdere samt rådgive undervisningsministeren om det faglige niveau og den pædagogiske udvikling i folkeskolen og ungdomsskolen samt elevernes udbytte af undervisningen. Rådet skal endvidere vurdere skolens evne til at bidrage til at bekæmpe elevers negative sociale arv og evne til at øge integrationen af elever med anden etnisk baggrund end dansk.

# data[].attributes.body
Grundvigs tanker var "Skole for livet", han mente at alle har ret til  at blive en del af fællessakbet, og få en uddannelse, alle med samme valg, og ikke som før, hvor der var forskel på uddannelse for bønder og byfolk, og på hans tid var der også undervisning på latin, som han ville have skiftet til dansk. Hans tanker om oplysning, dannelse og undervisning har sat sig dybe og varige spor i Danmark. Grundvigs tanker pejer hen imod Folkeskolens formåls § 1 stk. 3 - Skolens virke skal være præget af åndsfrihed, ligeværd og demokrati.

# data[].attributes.body
Bekendtgørelse af lov om folkeskolen, 24. juni 2009:

Op gennem 1990'erne indledtes et øget fokus på faglighed i relation til den danske folkeskole, der blev lavet nogle målinger og undersøgelser inden for rammerne af OECD (PISA-undersøgelser), og resultatet var, at danske elever rangerede dårligere end forventet. Debatten om øget faglighed førte under VK-regeringen (2001-2011) til en fornyelse af folkeskolen med henblik på en forbedring af det faglige niveau.

# data[].attributes.body
De vigtigste ændringer i Folkeskoleloven var, at formålsparagraffen inddrog elevernes demokratiske dannelse, og at realskolen efter 7. klasse blev afskaffet og erstattet af en enhedsskole med niveaudeling af undervisningen i de teoretiske fag.
Samtidig blev der åbnet op for specialundervisning og tværfaglig undervisning.
Op gennem 1990'erne indledtes et øget fokus på faglighed i relation til den danske folkeskole. Nye tiltag som bl.a. øget opmærksomhed mod indskolingen og styrkelse af evalueringen af eleverne, mens obligatoriske prøver og nationale test blev indført som pædagogisk redskab. Der blev desuden indført bindende mål ('Fælles Mål'). Fortsat fokusering på identitet og danskhed, som modvægt til den økonomiske og kulturelle globalisering.
Lovændring i 2006. Mens 1993-formålsformuleringen sigtede mod kundskaber og færdigheder, der skulle medvirke til elevens "alsidige, personlige udvikling", rettede den nye formulering sig målrettet mod elevens videre uddannelse og lysten til at lære mere. Det traditionelle danske dobbelte formål: at skolen skulle både danne og uddanne.

# data[].attributes.body
Folkeskoleloven af 1958 afløste 1937-loven.  Debat om den udelte/delte skole. Modstanderne, der ønskede at skabe en udelt skole, var præget af den grundtvigianske højskoletanke og bestod af den radikale politiker Jørgen Jørgensen (1888-1974). Folkeskoleloven af 1958 førte til mellemskolens afskaffelse og land- og byskolernes ligestilling. Folkeskolen omfattede nu en 7 eller 8-årig hovedskole, der kunne suppleres med en 8./ 9. klasse eller en tre-årig realafdeling. Som et kompromis mellem Folketingets forskellige holdninger til den delte/udelte skole, blev børnene efter 6. klasse fordelt efter standpunkt og evner i en almen og i en boglig linje, der ledte til henholdsvis 8.-9. klasse formålsparagraffen, der stammede fra Folkeskoleloven af 1937, forblev uændret og kom således til at gælde helt frem til 1975-loven.

# data[].attributes.body
Indvirkning af 2. verdenskrig på folkeskoleloven. Undervisningsminister Jørgen Jørgensen tilføjede og understrejede nogle formål ved bekendtgørelsen om målet for Folkeskolens Undervisning  d. 24. maj 1941.: etiske, nationale og mellemfolkelige værdier. Lige som formålsformulering fra 1937, den tilføjede vigtigheden af, at skolen dannede ’gode’ mennesker med afsæt i etiske og kristne værdier. De nationale værdier blev stærkt understreget, mens den mellemfolkelige forståelse fik vægt med en særlig betoning af Norden og idéen om et særligt nordisk kulturelt fællesskab.
Bekendtgørelsen foreskrev også endemål for fagene, og undlod bevidst en decideret rettesnor for, hvordan målene skulle nås. Læreren fik således relativt frie rammer til at nå målene i forlængelse af det Sthyrske Cirkulære fra 1900.

# data[].attributes.body
Anskuelsesundervisningen (der skulle udvikle børnenes sansning og forestillingsevne), blev indskrevet i skolelovgivningen med det Styhrske Cirkulære i år 1900. I 1903 - første skridt i retning af en demokratisering af den danske skole, loven gav mulighed for, at både drenge og piger kunne gå fra 5. klasse over i en fireårig mellemskole til enten realklassen eller gymnasiet, der afløste latinskolen. Mellemskolen fra 1903 blev i 1937 suppleret med den eksamensfri mellemskole, imødekom urbaniseringen og tilvæksten inden for industri og håndværk. Loven i 1937 var den første skolelov, der brød med alle tidligere formålsformuleinger (at danne gode, kristne borgere). Hovedmålet blev i stedet at udvikle barnets evner og personlige egenskaber.

# data[].attributes.body
Et fremskridt for den danske skole. D. 29. juli 1814 blev Anordning for Almue-Skolevæsenet udstedt. Nye rammer for undervisning. Alle børn havde pligt til at tage del i skoleundervisning fra de var 7 år til de blev konfirmerede, og ud over læsning og kristendom skulle børn også som et minimum lære at skrive og regne + krav om oprettelse af skoler i alle landsogn, og der var forskel på skolegang og undervisningen for rige og fattige. Skolelovene fra 1814 fastslog, at der på landet var skolegang hver anden dag, i byerne hver dag. Indtil 1958 eksisterede der opdelinger i danske skoler, derefter blev der ved en lovændring formuleret én fælles lov for den danske skole.

# data[].attributes.body
Jeg har opbygget en tidslinje med de mest centrale datoer for folkeskolens historie fra 1521 til reformen i 2013. Som kommende lærer, hvor jeg skal planlægge undervisning, og forholde mig til folkeskolens mål & formåls §´er, synes jeg det er vigitgt at have læst baggrunden for de valgte mål, hvornår og hvad der er sket gennem tiden.
På tidslinjen afsluttes med Grundtvigs tanker om dannelse. Og perspektivering af Rømers tekst (2017) om folkeskolens formål.

Skolelovgivningen fra Christian 2.s landlov af 1521.
Landloven og Byloven, som tilsammen udgjorde en egentlig rigslov. Loven på skoleområdet, tog Christian 2. initiativ til, at den bredere befolkning skulle modtage undervisning, dog frivillig skolegang - ikke undervisningspligt. Præster og degne skulle undervise børn på landet i den kristne lære samt læsning, skrivning og regning, mens loven lagde op til, at borgerne i købstæderne oprettede skoler eller hjemmeunderviste deres børn, og det kristne liv var centralt i tilværelsen, og han havde en positiv holdning over for borgere og bønder frem for adelen. Dog brændte adelen loven efter at have fordrevet Christian 2. i 1523.

Forordning i 1739 af Christian d. 6. Krav om obligatorisk skolegang. Skoleloven bestod af 40 paragraffer, der bl.a. fastslog, at undervisning i læsning skulle være gratis, men at undervisning i regning og skrivning kostede penge.  Loven indebar oprettelse af almueskoler overalt i landet, hvor udgifterne i væsentlig grad skulle påhvile godsejerne.