# data[].attributes.body
1. Etsi uutinen säteilyyn liittyen. Valitse uutinen, jota ei jo ole tähän padlettiin lisätty (ennen uutisen lisäämistä kannattaa päivittää sivu vielä kerran). Ota siitä kuvakaappaus tai kopioi linkki, jonka lisäät tähän.
Yritetään saada uutiset aikajanalla oikeaan järjestykseen (järjestystä voi muuttaa jälkikäteenkin).

2. Otsikko: Kirjoita uutisesta ylös päivämäärä ja otsikko (tai sen asia tiivistettynä).

3. Kirjoita jotain... (otsikon alle): Kerro onko uutinen terveyden kannalta hyvä vai huono uutinen ja miksi (lue siis uutinen).

4. Lue muiden postaukset läpi. Kerro oma mielipiteesi uutisesta äänestämällä:
- peukku ylös = uutinen on mielestäsi hyvä terveyden kannalta
- peukku alas = uutinen on mielestäsi huono terveyden kannalta.

Jos jää aikaa (tai on luppoaikaa), tarkkaile myös omaa lähiympäristöä ja mieti, mikä siinä on hyvää ja mikä huonoa.

# data[].attributes.headline
22.11.2017 Radon tappaa vuosittain enemmän kuin liikenneonnettomuudet

# data[].attributes.subject
22.11.2017 Radon tappaa vuosittain enemmän kuin liikenneonnettomuudet

# data[].attributes.body
Huono ja hyvä uutinen. Ehkä enemmän huono uutinen, koska radon on terveydelle vaarallista radioaktiivista kaasua, joka ei tuoksu eikä näy. Radonia esiintyy Suomessa enemmän kuin muualla maailmassa keskimäärin ja aiheuttaa vuosittain noin 300 kuolemaa.

Hyvä uutinen, koska uutisessa kerrotaan radonista, radonmittauksista ja korjauskeinoista, jos radonia löytyy esim. kotoa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Radioaktiivinen radon aiheuttaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan noin 300 kuolemaa Suomessa vuosittain. Uuteen kotiin muuttaessa asukkaan kannattaa varmistaa, ettei tulevassa kodissa ole radonia. Radonpitoisuuden saa selville helpolla mittauksella.

Radon on terveydelle vaarallista radioaktiivista kaasua, joka nousee kodin sisäilmaan maaperästä. Jos ilmanvaihtoa pienentää rajusti, radonriski kasvaa kotona. Vaaralliseksi radon muuttuu silloin, kun ihminen hengittää kaasua keuhkoihinsa.

Vattenfallin energia-asiantuntija Malkus Lindroos kertoo, että mittaaminen on ainoa tapa varmistaa, ettei asunnossa ole radonia.

- Vaarallinen radon ei tuoksu eikä näy. Sitä ei voi havainnoida muuten kuin mittaamalla säteilyä, Lindroos sanoo.

Radonia syntyy, kun uraani hajoaa maaperässä. Kaasu on siis tavallaan ydinjätettä, joka syntyy uraanin luonnollisen hajoamisen tuloksena. Koska kallio- ja maaperä on Suomessa erittäin uraanipitoista, myös radonia esiintyy Suomessa enemmän kuin muualla maailmassa keskimäärin.

Lindroos ohjeistaa, että radonmittauksia kannattaa aina muistaa kysyä ennen asunnon ostamista. Muuttajan on hyvä pyytää tulokset nähtäville, jotta ne varmasti pitävät paikkansa. Erityisesti radonalueilla radonkorjauksista voi syntyä huomattaviakin kustannuksia myöhemmin.

- Jos mittauksia ei ole tehty, ne kannattaa tehdä heti seuraavana talvena. Monet ovat neuroottisia homeen kanssa, mutta radon aiheuttaa kuolemaan johtavia terveysongelmia, Lindroos sanoo.

Radonmittauksia tehdään yleensä marras- ja huhtikuun välisenä aikana. Tällöin radonpitoisuus on huoneissa korkeimmillaan.

Luotettavan pitkän ajan keskiarvon mittaukseen on hyvä varata vähintään pari kuukautta aikaa. Jos radonia löytyy, se voidaan poistaa esimerkiksi radonkaivon avulla.

Muuttajan on hyvä ottaa huomioon radonista johtuvat mahdolliset lisäkustannukset asunnossa.

- Radonkaivon asentaminen ei ole ilmaista, Lindroos muistuttaa.

Suurimmat radonesiintymät sijaitsevat Etelä-Suomessa ja Pirkanmaalla, joissa on suuria harjuja. Sora- ja hiekkaharjut läpäisevät hyvin radonpitoista ilmaa, minkä vuoksi harjun päälle rakennetut talot ovat erityisen riskialttiita radonille.

Vastaavasti kerrostalojen ylimmissä kerroksissa radonpitoisuudet ovat pieniä. Erityisen tarkkana pitää olla silloin, kun asuu alimman kerroksen asunnoissa. Jos asunnon alla ei ole erillisiä kellaritiloja, vaan lattian jälkeen tulee suoraan sora-aineksia, tällöin on suurempi riski altistua radonille.

Korkea radonpitoisuus löytyy useimmiten kellarista.

Aamuset-kaupunkimedia (AKM)

# data[].attributes.attachment_link.title
Radon tappaa vuosittain enemmän kuin liikenneonnettomuudet

# data[].attributes.attachment_link.description
Radioaktiivinen radon aiheuttaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan noin 300 kuolemaa Suomessa vuosittain. Uuteen kotiin muuttaessa asukkaan kannattaa varmistaa, ettei tulevassa kodissa ole radonia. Radonpitoisuuden saa selville helpolla mittauksella. Radon on terveydelle vaarallista radioaktiivista kaasua, joka nousee kodin sisäilmaan maaperästä. Jos ilmanvaihtoa pienentää rajusti, radonriski kasvaa kotona.

# data[].attributes.body
Huono uutinen terveyden kannalta, koska kaksi ihmistä kuoli eikä ole terveellistä.

Hyvä uutinen ydinvoimaloiden kehityksen kannalta (turvallisempia jatkossa).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus tapahtui lauantaina 26. huhtikuuta 1986 Ukrainan sosialistisessa neuvostotasavallassa lähellä Prypjatin kaupunkia. Ydinvoimalan reaktorin ydin suli ja radioaktiivisia saasteita levisi laajalti Eurooppaan. Radioaktiiviset säteilyarvot kohosivat myös Suomessa, mutta säteilyn syytä ei aluksi tiedetty. Tšernobylin katastrofi oli historian vakavin ydinvoimalaonnettomuus ja näin siitä uutisoitiin Suomessa.

Suomessa ja muissa Pohjoismaissa mitattiin vuoden 1986 vapun alla kohonneita säteilyarvoja. Säteilyn syytä ei tiedetty, sillä Neuvostoliitto ei tiedottanut Ukrainassa sattuneesta ydinvoimalaonnettomuudesta.

Onnettomuuspäivänä lauantaina 26. huhtikuuta Helsingissä osoitettiin mieltä kaavailtua, Suomen viidettä ydivoimalaa vastaan.

Säteilyarvot nousivat Pohjoismaissa jopa kuusinkertaisiksi normaaliin verrattuna. Ruotsissa tilanne johti Forsmarkin ydinvoimalan evakuoimiseen. Maan puolustusvoimat kuitenkin arvioi, että tuulen suunnan mukaan säteilyn täytyi olla peräisin Neuvostoliitosta.

Neuvostoliitto kiisti asian.

Ydinpommin mahdollisuus suljettiin Pohjolassa pian pois. Säteilyturvakeskus (STUK) arvioi, että kyseessä oli todennäköisesti ydinvoimalavuoto. Maanantaina 28. huhtikuuta, kesken illan uutislähetyksen, neuvostoliittolainen TASS-uutistoimisto kertoi, että Kiovan pohjoispuolella oli sattunut ydinvoimalaräjähdys.

Neuvostoliitto viivytti tiedottamista Tšernobylin räjähdyksestä

Virallinen tiedotus onnettomuudesta annettiin vasta kolme päivää sen jälkeen. Neuvostoliitossa Moskovan tv kertoi ensitiedot onnettomuudesta tiistaina 29. huhtikuuta. Kansalaisille kerrottiin onnettomuuden pääkohdat. Ylen tv-uutiset keskittyivät aiheissaan lähes täysin Tšernobyliin ja sen asukkaiden evakuointiin.

Neuvostoliiton tv:n mukaan onnettomuudessa oli kuollut kaksi ihmistä. Uutisissa jätettiin kertomatta, ettei ydinvoimalan tulipalo ollut vieläkään hallinnassa. Neuvostoliitto oli kuitenkin pyytänyt sammutusapua mm. Länsi-Saksalta. Tätäkään ei kerrottu Neuvostoliiton tv-uutisissa.

Tiistaina 29. huhtikuuta esitettiin uutisten lisäksi Ajankohtaisen kakkosen erikoislähetys ydinvoimalaonnettomuudesta. Ajankohtaisohjelmaa oli aikaa tehdä vain päivän verran. Faktojen kerääminen oli hankalaa ja tietoliikenne toimi lankapuhelinten ja telefaksien varassa.

Suomalaiset evakuoitiin Ukrainasta - kaikkiin kysymyksiin ei vieläkään vastattu

Ukrainan pääkaupungissa Kiovassa oli ydinvoimalaräjähdyksen sattuessa parisensataa suomalaista. Ainakin turisteille oli tiedotettu onnettomuudesta tuoreeltaan. Ulkoministeriö päätti vappuaattona, että alueen suomalaiset evakuoidaan.

Kiovan yliopistossa opiskeli tuolloin viitisenkymmentä suomalaista. Lisäksi Ukrainassa oli mm. suomalaisia rakennusmiehiä ja matkailijoita. Helsinkiläisen keskusliikkeen työntekijä Ritva Eloranta kertoi tv-uutisille, että neuvostoliittolainen matkaopas oli kertonut heille onnettomuudesta tuoreeltaan.

Opas oli kertonut, että turma oli sattunut noin 160 kilometriä Kiovasta. Hän oli myös korostanut, ettei mitään suurempaa säteilyvaaraa pitäisi olla.

Osuusliikkeen työntekijät kritisoivat Suomen Säteilyturvakeskusta, joka ei ollut vastannut heidän kyselyihinsä. STUK oli tiedottanut työpaikkalääkärin kautta suomalaisille, ettei vaaraa ollut.

Vappuaattona Suomen ulkoministeriö ilmoitti evakuoivansa kaikki Ukrainassa olevat suomalaiset. Ministeriö perusteli ratkaisua sillä, ettei Neuvostoliitto ollut vieläkään antanut kattavaa tietoa onnettomuudesta, tapahtumien kulusta ja räjähdyksen vaikutuksista.

Ensimmäiset kuvat Tšernobylistä vappuaattona

Neuvostoliiton televisio näytti ensimmäisen valokuvan Tšernobylin tuhoutuneesta reaktorista vapunaattona 1986. Samalla tv:ssä annettiin hieman lisätietoa ydinvoimalaonnettomuudesta.

Kuolonuhrien määräksi kerrottiin edelleen kaksi ihmistä. Loukkaantuneita kerrottiin olevan vajaa kaksisataa. Tiedotteen mukaan tilanne oli hallinnassa eikä tuhoutuneesta reaktorista päässyt enää ympäristöön säteilyä. Yhdysvallat julkaisi samana päivänä satelliittikuvia onnettomuusalueelta.

Suomessa tv-uutisissa nähtiin onnettomuuspaikan valokuvien lisäksi kirjeenvaihtaja Yrjö Länsipuron raportti, jossa hän esitteli grafiittiydinreaktorin pienoismallin. Vastaavanlainen reaktori oli tuhoutunut Tšernobylissä. Suomen viranomaiset tiedottivat uutisissa, ettei ydinvoimalaonnettomuudesta aiheutunut terveydellistä haittaa Suomessa.

Ensimmäiset helikopterikuvat Tšernobylistä nähtiin reilun viikon päästä onnettomuudesta. Uutisten 4. toukokuuta lähetetyltä tallenteelta näkee, että koko Tšernobylin kaupunki oli tuolloin evakuoitu. Muille rakennuksille räjähdys ei aiheuttanut tuhoa.

Kuvissa näkyy myös tuhoutunut reaktori.

Samaan aikaan Hampurissa vierailulla ollut Neuvostoliiton puoluejohtaja Boris Jeltsin täsmensi lännen tiedotusvälineille tapahtumien kulkua. Jeltsinin mukaan Tšernobylin ympäristöstä evakuoitiin noin 49 000 ihmistä. Jeltsinin mukaan alueen säteilyarvot olivat edelleen tappavalla tasolla, vaikkakin TASS-uutistoimisto oli aiemmin kertonut niiden laskeneen jo puoleen korkeimmista mitatuista.

Jeltsinin vierailun aikana ilmoitettiin, että kansainvälisen atomienergiajärjestön johtaja Hans Blix oli kutsuttu Moskovaan.

Vappu Tšernobylin varjossa

Moskovan Punaisella torilla järjestettiin näyttävä vappumarssi Tšernobylin onnettomuudesta huolimatta. Neuvostojohto antoi myös osana juhlallisuuksia lyhyen tiedotteen onnettomuuden vaikutuksista.

Tiedotteen mukaan onnettomuudessa loukkaantui 18 ihmistä vakavasti. Kuitenkin noin 150 ihmistä oli edelleen sairaalassa. Ulkomaalaisia ei loukkaantuneiden joukossa neuvostojohdon mukaan ollut.

Vappuna säteilyn kerrottiin jo laskeneen, mutta säteilyn lähtötasoa ei vieläkään paljastettu. Epävirallisen tiedon mukaan alkuperäinen räjähdys ei sattunut itse reaktorissa, vaan putkistossa, joka vei kuumentunutta höyryä pois. Reaktorin grafiittisydämen räjähdystä ei kuitenkaan voitu vielä sulkea pois.

Suomalaiset evakuoitiin Kiovasta vapunpäivän iltana. Suomen säteilytaso ei noussut enää vappuna, sillä tuuli oli kääntynyt Ukrainasta etelään päin.

Toukotyöt ja säteilymittaukset Tšernobyl-keväänä

Suomalaisviranomaiset antoivat heti toukokuun alussa suosituksia ydinvoimalaonnettomuuden haittojen estämiseksi. Ruokaa koskevia rajoituksia ei kuitenkaan annettu.

Säteilyturvakeskus arvioi, että Tšernobylistä leijaillut säteily ei aiheuta suoraa terveysriskiä Suomessa. Suurimmat arvot mitattiin Uudessakaupungissa, Kotkassa ja Hämeenlinnassa. Suositusten mukaan sadevettä ei saanut käyttää juomavetenä myöskään eläimillä. Lisäksi matkustamista Ukrainaan ja sen eteläpuolisiin alueisiin tuli välttää.

Tšernobylin laskeuma ei vaikuttanut juurikaan suomalaisiin toukotöihin. Viranomaiset tosin tarkkailivat elintarvikkeita erityisen tarkasti. Etenkin maidon jodipitoisuus oli suurennuslasin alla.

Jodipitoisuudet nousivat keväällä 1986 korkeiksi, mutta Säteilyturvakeskus ei kuitenkaan pitänyt sitä vaarallisena.

Suomen viranomaiset kuitenkin suosittelivat, että lehmien kevätlaitumille lähtöä siirrettäisiin hieman. Säteilyturvakeskuksen mukaan viljan kylväminen sekä juureksien ja perunan istuttaminen voitiin tehdä normaalikevään tapaan.

Lasten leikkeihin kehotettiin kiinnittää huomiota. Suosituksena oli, että lapset välttäisivät leikkimistä kuralätäköissä ja varoisivat hiekkalaatikkojen hiekan joutumista suuhun.

Onnettomuuden vaikutukset olivat pitkäikäisempiä kuin aluksi arvioitiin

Maidon ja lihan säteilyarvot olivat koholla vielä keväällä 1987. Sähkeuutisissa kerrottiin korkeimpien arvojen löytyvän poronlihasta ja sisävesien kaloista. Tšernobylin onnettomuuden säteilyannos vastasi puolen vuoden luonnosta saatavaa säteilymäärää.

Tšernobylin ydinvoimalaitoksen suunnittelussa ei noudatettu turvallisuusperiaatteita. Ydinvoimalassa tehtiin onnettomuuden sattuessa koetta, jota eivät olleet hyväksyneet voimalaitoksen suunnittelijat. Kokeen suorittaminen edellytti reaktorin käyttämistä tavalla, joka oli nimenomaan kielletty käyttömääräyksissä.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus tapahtui lauantaina 26. huhtikuuta 1986 Ukrainan sosialistisessa neuvostotasavallassa lähellä Prypjatin kaupunkia. Ydinvoimalan reaktorin ydin suli ja radioaktiivisia saasteita levisi laajalti Eurooppaan. Radioaktiiviset säteilyarvot kohosivat myös Suomessa, mutta säteilyn syytä ei aluksi tiedetty. Tšernobylin katastrofi oli historian vakavin ydinvoimalaonnettomuus ja näin siitä uutisoitiin Suomessa.

# data[].attributes.body
Suomeen ei kulkeutunut radioaktiivista säteilyä Venäjän ohjustapaturmasta. 14.8.2019.
Uutinen on hyvä, koska Suomeen ei tullut radioaktiivistasäteilyä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stuk: Suomeen ei kulkeutunut radioaktiivista säteilyä Venäjän ohjusonnettomuudesta - Maan viranomaiset eivät anna lisätietoja

# data[].attributes.attachment_link.description
Stuk on alustavasti analysoinut Kuopion, Imatran, Kotkan ja Helsingin ilmasta kerätyt hiukkasnäytteet.

# data[].attributes.body
23.8.2019
Tämä on huono uutinen koska lääkäreitä ei varoitettu  ja he ovat voineet altistua säteilylle.

# data[].attributes.headline
Levittääkö 5G-säteily koronavirusta ja onko se uhka lasten terveydelle? – näin STUK vastaa 9 somesta löytyvään väitteeseen 5G:n vaaroista

# data[].attributes.subject
Levittääkö 5G-säteily koronavirusta ja onko se uhka lasten terveydelle? – näin STUK vastaa 9 somesta löytyvään väitteeseen 5G:n vaaroista

# data[].attributes.body
3.5.2020 klo 07.15
👎🏻 Huono uutinen koska 5g säteilyä ei ole tutkittu vielä tarpeeksi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Epäluulo 5G-mobiiliverkkoa kohtaan on johtanut tukiasemien vandalisointiin eri puolilla maailmaa.

Pelko mobiiliyhteyksiä varten rakennettavaa 5G-verkkoa kohtaan on muuttunut toiminnaksi eri puolilla maailmaa. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa, Hollannissa ja Ruotsissa on poltettu useita 5G-tukiasemia osittain siksi, että niiden uskotaan edesauttavan koronaviruksen leviämistä.

Huhtikuussa Pedersöressä Pohjanmaalla poltettiin telemasto. Tekijöitä ei ole vielä saatu kiinni, eikä teon motiivista ole varmuutta.

Telemastojen ja 5G-tukiasemien sabotointi on pantu merkille myös Keskusrikospoliisissa. KRP seuraa koronapandemian aikana tehostetusti kaikkea siihen mahdollisesti liittyvää rikollisuutta.

- Seuraamme erityisen tarkasti sitä, mitä kukaan ei havaitse. Etsimme mahdollisia mustia joutsenia eli epäuskottavalta tuntuvia rikoksia, jotka jälkikäteen tuntuvat ilmeisiltä, sanoo rikosylikomisario Juha Tompuri KRP:sta.

Tompuri muistuttaa, että vaikka epäluulo 5G-verkkoa kohtaan on melko yleistä, on vain pieni joukko ihmisiä, jotka ovat valmiita tekemään rikoksia sen poistamiseksi.

KRP ei pidä tukiasemiin kohdistunutta ilkivaltaa laajamittaisena ongelmana tai uhkana Suomen mobiilidatainfrastruktuurille.

- Koirat haukkuvat, mutta on pitkä matka siihen, että mobiiliverkon toiminta olisi uhattuna. Suomalaiset ovat tolkun ihmisiä, eivätkä he ole ensimmäisenä polttamassa mastoja.

Onko somehuhuissa perää?

Suomessa ihmisten huoli 5G:n riskeistä näkyy verkkokeskusteluissa. 5G:n mahdollisista vaaroista käydään vilkasta keskustelua muun muassa Facebookissa. Esimerkiksi Stop5G Finland -ryhmässä (siirryt toiseen palveluun) on yli 2 000 jäsentä.

Vastuu mobiiliverkkojen turvallisuudesta on teleoperaattoreilla. Turvallisuusasioita valvova viranomainen on Suomessa Säteilyturvakeskus.

Keräsimme verkosta 5G-verkkoon ja teknologiaan liittyviä väitteitä ja pyysimme niihin vastaukset STUK:n Ionisoimattoman säteilyn valvontayksikön laboratorionjohtaja Pasi Orreveteläiseltä.
1. 5G-teknologian turvallisuutta ei ole tutkittu tarpeeksi.
Matkapuhelinteknologioissa hyödynnettävän radiotaajuisen säteilyn terveysvaikutuksista on tehty tuhansia tutkimuksia. Näitä tuloksia voidaan hyödyntää myös 5G-teknologian terveysriskejä arvioitaessa.

Rakenteilla oleva 5G-verkko toimii aluksi vain 3,5 gigahertsin (GHz) taajuusalueella. Altistumisen kannalta tämä taajuus ei poikkea merkittävästi aiempien sukupolvien (2G, 3G, 4G) käyttämistä taajuuksista. Seuraavaksi 5G-verkko alkaa hyödyntää noin 26 GHz taajuusaluetta eli niin kutsuttuja millimetriaaltoja. Myöhemmin otetaan käyttöön alle 1 GHz taajuusalue, jolla palvellaan haja-asutusalueiden asukkaita ja esineiden internetin (IoT, Internet of Things) käyttäjiä.

5G:n taajuusalueet eivät ole uusia, vaan niitä on jo aiemmin hyödynnetty muun muassa lentokenttien turvaporteissa, nopeusvalvontatutkissa ja mikroaaltolinkeissä. Tutkimustiedon perusteella ei ole myöskään syytä epäillä, että myöhemmin käyttöön otettavilla millimetriaalloilla olisi haitallisia terveysvaikutuksia raja-arvot alittavassa altistuksessa. Ne esimerkiksi etenevät heikosti kudoksessa, eivätkä tunkeudu ihon tai silmien pintakerroksia syvemmälle.
2. 5G-tukiasemat ovat säteilyltään paljon voimakkaampia kuin 3G- tai 4G-tukiasemat.
Ensimmäisessä vaiheessa käyttöön otettavien 5G-tukiasemien lähetystehot ovat samaa luokkaa kuin aiemmissa matkaviestintekniikoissa. Oikein asennetun tukiaseman aiheuttama altistus on hyvin vähäistä.

Tämä johtuu radioaaltojen nopeasta vaimenemisesta, kun siirrytään kauemmas antennista. Esimerkiksi etäisyyden kaksinkertaistaminen pudottaa säteilyn voimakkuuden neljäsosaan.

Millimetriaaltoalueella tukiasemien peittoalue on pieni, noin 100 metrin luokkaa. Tiivis tukiasemaverkko mahdollistaa, että myös 5G-päätelaitteet voivat toimia pienellä lähetysteholla.
3. 5G:n käyttöönotto lisää radiotaajuisen säteilyn määrää ympäristössämme.
5G-teknologia tulee aiempien tekniikoiden rinnalle, joten radiotaajuisen säteilyn määrä tulee hieman lisääntymään. 5G-verkon tukiasemat eivät kuitenkaan tule kasvattamaan altistusta merkittävälle tasolle.
4. 5G-tukiasemat aiheuttavat säteilyä, joka on uhka ihmisen terveydelle.
Radiotaajuisen säteilyn ainoa tieteellisesti todennettu vaikutus on kudosten lämpeneminen.

Matkaviestinverkkojen säteilyturvallisuuden varmistamiseksi säteilylainsäädännössä on määritelty altistuksen raja-arvot. Rajaksi määrätyn säteilyannoksen ja mahdollisesti terveydelle haitallisen kudosten lämpenemisen väliin jää iso turvamarginaali.

Raja-arvot perustuvat parhaaseen tieteelliseen näyttöön ja kattavat kaikki nyt käytössä olevat taajuudet sekä tulevaisuudessa käyttöön tulevat uudet 5G-verkon taajuudet. Raja-arvot suojaavat niin lyhyt- kuin pitkäaikaisenkin altistumisen terveysvaikutuksilta.

5. 5G-teknologia on haitallista etenkin lapsille, vanhuksille ja raskaana oleville.
Kun 5G-teknologiaa käytetään siten, että altistuksen raja-arvot eivät ylity, se ei nykytiedon valossa aiheuta terveysriskejä lapsille, vanhuksille tai odottaville äideille.

Matkapuhelinten terveysvaikutuksiin sisältyy toistaiseksi joitakin epävarmuuksia. Tämän vuoksi STUK suosittelee välttämään turhaa altistumista matkapuhelimen säteilylle. Etenkin lasten turhaa altistumista on hyvä rajoittaa, koska elinikäinen altistumisaika on pidempi kuin aikuisena matkapuhelimen käytön aloittaneilla ja lapsia koskevaa tutkimustietoa on varsin vähän saatavilla.

Suositus ei koske tukiasemien aiheuttamaa heikkoa altistumista, koska sen haitallisista terveysvaikutuksista ei ole tieteellisesti pätevää näyttöä.

Matkapuhelimien säteilylle altistumista on helppo vähentää käyttämällä hands free -laitetta tai kaiutintoimintoa ja pitämällä puhelinta kauempana päästä ja kehosta. Myös jaettaessa älypuhelimen verkkoyhteyttä muille laitteille puhelinta on hyvä pitää esimerkiksi pöydällä taskun sijaan. Matkapuhelin säteilee huonossa kentässä paljon voimakkaammin kuin hyvässä kentässä.
6. 5G-tukiasemien säteily heikentää vastustuskykyä ja altistaa sen vuoksi muun muassa koronavirukselle.
5G-tukiasemien säteily ei altista viruksille, sillä matkaviestinverkoissa käytetyn radiotaajuisen säteilyn ei ole todettu vaikuttavan vastustuskykyyn.
7. 5G-säteily lisää syöpäriskiä.
Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus IARC (International Agency for Research on Cancer) arvioi vuonna 2011, että matkapuhelinten radiotaajuinen säteily saattaa aiheuttaa syöpää. Aiheesta on tehty satoja tutkimuksia, mutta toistaiseksi yhteyttä ei ole voitu vahvistaa.

Syöpätilastoista ei ole havaittavissa, että pitkäaikainen matkapuhelimen käyttö lisäisi aivokasvainriskiä. Muiden altistumistyyppien (muun muassa tukiasemien aiheuttamat taustakentät) osalta IARC katsoo, että näyttöä syöpävaarasta ei ole.
8. 5G on uhka luonnolle, esimerkiksi linnuille ja hyönteisille.
Haitoista ei ole uskottavaa tieteellistä näyttöä.
9. STUK:lla ei ole riittävästi resursseja valvomaan 5G-tukiasemien aiheuttamaa terveysuhkaa.
Vastuu 5G-tukiasemien turvallisuudesta on ensisijaisesti verkkoyhtiöillä. Matkaviestinoperaattoreiden velvollisuus on huolehtia siitä, että tukiasemat asennetaan siten, että väestö ei pääse altistumaan liian voimakkaalle säteilylle.

STUK puuttuu tarvittaessa virheellisesti tehtyihin asennuksiin. Virheelliseksi epäillyistä asennuksista STUK saa tietonsa erityisesti kansalaisyhteydenottojen kautta. Tarvittaessa STUK käy tarkastamassa kyseisen tukiaseman paikan päällä.

Kasvava säteilynkäyttö edellyttää tutkimuksen ja valvonnan resurssien turvaamista myös tulevaisuudessa. Nyt vallitseva hyvä turvallisuustaso on vuosien kehityksen tulos. Vain näin voidaan taata riippumaton, päätöksentekoa tukeva tieto ja sitä kautta säteilyturvallinen Suomi.

Lue lisää:
Valheenpaljastaja: Miksi salaliittoteoreetikot liittävät yhteen 5G-verkon ja koronaviruksen? Epävarmuus ja huoli saavat ihmiset uskomaan mitä villeimpiin teorioihin Telemaston tuhoamisesta yli 100 000 vahingot Pohjanmaalla - ei viitteitä koronaviruksen aiheuttamiin salaliittoteorioihin Kaiken takana ovat taas liskoihmiset - Miksi korona kiehtoo salaliittoteoreetikoita ja miksi villeimpiinkin salaliittoihin uskotaan?

# data[].attributes.attachment_link.title
Levittääkö 5G-säteily koronavirusta ja onko se uhka lasten terveydelle? - näin STUK vastaa 9 somesta löytyvään väitteeseen 5G:n vaaroista

# data[].attributes.attachment_link.description
Epäluulo 5G-mobiiliverkkoa kohtaan on johtanut tukiasemien vandalisointiin eri puolilla maailmaa. Pelko mobiiliyhteyksiä varten rakennettavaa 5G-verkkoa kohtaan on muuttunut toiminnaksi eri puolilla maailmaa. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa, Hollannissa ja Ruotsissa on poltettu useita 5G-tukiasemia osittain siksi, että niiden uskotaan edesauttavan koronaviruksen leviämistä. Huhtikuussa Pedersöressä Pohjanmaalla poltettiin telemasto. Tekijöitä ei ole vielä saatu kiinni, eikä teon motiivista ole varmuutta.

# data[].attributes.headline
18.5.2020 säteilyä ei voi estää, sillä kaikki säteilee

# data[].attributes.subject
18.5.2020 säteilyä ei voi estää, sillä kaikki säteilee

# data[].attributes.body
Uutinen on hyvä koska siinä kerrotaan enemmän tietoa asioista.

# data[].attributes.body
UV-säteilyä kertyi kesällä ennätysmäärä – 14 prosenttia enemmän kuin 20 kesässä keskimäärin.

Tämä on huono uutinen, koska UV-säteily on vaarallista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hetkellisen UV-indeksi ennätysluku 6,7 vuodelta 2011 jäi vielä rikkomatta.

Kuluneen kesän UV-säteilyn kokonaisannos nousi ennätyslukemiin. Yhteensä voimakkaan säteilyn raja nousi Etelä-Suomessa lukuun kuusi 12 eri päivänä.

Lisäksi voimakkaan UV-säteilyn (siirryt toiseen palveluun) jakso kesti aina kesäkuun puolivälistä elokuun alkuun. Ilmatieteen laitoksen tilastojen mukaan säteilyä kertyi menneen kesän aikana keskimäärin 14 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995 alkaneen mittausjakson aikana on kesäisin kertynyt.

Myös viime toukokuun UV-indeksin annoskertymä oli ennätyksellinen.

Ennätysvuoden ero kesään 2017 korostuu, kun voimakkaan UV-säteilyn päiviä oli tuolloin kesä-elokuussa vain viisi.

Useista voimakkaan UV-säteilyn päivistä huolimatta hetkellisen annosnopeuden ennätys jäi rikkomatta. Se syntyi 29. kesäkuuta 2011, kun UV-indeksi ylsi 6,7:ään.

Myös pohjoisessa ennätyslukemia

Myös Pohjois-Suomessa rikottiin entisiä ennätyksiä. Indeksin arvo 3 ylitettiin yhteensä 95 päivänä. Se vastaa mittaushistorian aurinkoisimpia kesiä.

Esimerkiksi Sodankylässä UV-säteilyn kokonaisannos oli historian suurin. Arvo 5 ylittyi kymmenen tunnin ajan, kun keskimäärin kesinä lukema ylittyy vain kolmen tunnin aikana. Samalla suojautumisraja eli indeksin arvo 3 ylittyi 159 tunnin aikana. Keskimäärin lukema ylittyy sadan päivän aikana.

Lapissa indeksi ei ylittänyt tänä kesänä kertaakaan lukemaa kuusi. Mittaushistorian aikana voimakkaan säteilyn raja on ylittynyt Lapissa vain kahtena kesänä.
Lue lisää:
Yli sadan vuoden tilastot: neljä suomalaiskaupunkia on Euroopan kymmenen eniten lämmenneen paikkakunnan joukossa

Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

Anniskelu

Koronavirus

Taloudelliset ennusteet

# data[].attributes.attachment_link.title
UV-säteilyä kertyi kesällä ennätysmäärä - 14 prosenttia enemmän kuin 20 kesässä keskimäärin

# data[].attributes.attachment_link.description
Hetkellisen UV-indeksi ennätysluku 6,7 vuodelta 2011 jäi vielä rikkomatta. Kuluneen kesän UV-säteilyn kokonaisannos nousi ennätyslukemiin. Yhteensä voimakkaan säteilyn raja nousi Etelä-Suomessa lukuun kuusi 12 eri päivänä. Lisäksi voimakkaan UV-säteilyn (siirryt toiseen palveluun) jakso kesti aina kesäkuun puolivälistä elokuun alkuun. Ilmatieteen laitoksen tilastojen mukaan säteilyä kertyi menneen kesän aikana keskimäärin 14 prosenttia enemmän kuin vuonna 1995 alkaneen mittausjakson aikana on kesäisin kertynyt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Työntekijät testattiin sen jälkeen, kun jätteitä maan alle varastoivassa laitoksen ympärillä havaittiin kuun puolivälissä, että ilman radioaktiivisuuspitoisuudet ovat kohonneet. Viranomaisten mukaan lukemat ovat liian pieniä aiheuttaakseen yleistä terveysvaaraa.