# data[].attributes.body
Krfska deklaracija je politički akt objavljen 20. srpnja 1917. g. na Krfu. Krfskom deklaracijom je dogovoreno stvaranje nove države nakon Prvog svjetskog rata. Nova država se zvala Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca (SHS). Na čelu države bila bi dinastija Karađorđevića. Srbi, Hrvati i Slovenci bi slobodno mogli koristiti svoja pisma (latinicu i čirilicu), jezik, zastave, nacionalna imena itd., ali nebi imali svako svoj zaseban teritorij i svoje parlamente.

# data[].attributes.body
Narodno vijeće SHS
5. listopada 1918. u Zagrebu stvoreno je Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba. Narodno vijeće je bilo  političko tijelo Slovenaca, Hrvata i Srba u Austro-Ugarskoj. Predsjednik je bio slovenski političar Anton Korošec, a podpredsjednici su bili Ante Pavelić i Svetozar Pribičević.

Hrvatski sabor
29. listpada 1918. Hrvatski sabor donio je 2 važne odluke:
-prekinute su sve državnopravne veze Kraljevine Hrvatske, Slovenije, Dalmacije s Kraljevinom Ugarskom i Carevinom Austrijom
-trojedna kraljevina je proglašena neovisnom i ulazi u zajedničku Državu Slovenaca, Hrvata i Srba.

# data[].attributes.body
Država SHS pune 2 i pol godine nije imala ustav ni parlament, što znači da je kralj vladao potpuno samostalno. Tek potkraj studenog 1920. g. su održani višestranački izbori na kojima je uveden zakon za opće pravo glasa za muškarce starije od 21 godine, no žene i dalje nisu imale pravo glasati.

# data[].attributes.body
28. lipnja 1921. g., na pravoslavni blagdan sv. Vida, nastao je prvi ustav Kraljevine srba, Hrvata i Slovenaca. Ustavom je određen izgled grba, zastave i naziv službenog jezika 'srpsko-hrvatsko-slovenački.

# data[].attributes.body
Stjepan Radić odustaje od republikanske ideje i prihvaća monarhiju, te mijenja ime stranke u Hrvatska seljačka stranka (HSS). To je učinio jer je htio a Pribičević odbaci unitarizam i prihvati federalizam.

# data[].attributes.body
Pribičevićeva Samostalna demokratska stranka i Radićeva Hrvatska seljačka stranka su se povezale i nastala je Seljačko-demokratska koalicija (SDK).

# data[].attributes.body
Tijekom jedne od rasprava zastupnika SDK, 20. lipnja 1928. jedan od zastupnika, Puniša Račić pucao je na hrvatske zastupnike. Ubio je Pavla Radića i Đuru Basaričeka i ranio je Stjepana Radića, Ivana Pernara i Ivana Granđu, no Sjepan je kasnije umro u bolnici, a HSS je preuzeo Vladko Maček.

# data[].attributes.body
Kralj Aleksandar je iskoristio krizu u zemlji nakon atentata tako što je ukinuo Vidovdanski ustav i raspustio Narodnu skupštinu. Odluku je objavio 6. siječnja 1929. pa je nazvana 'Šestosječanjska diktatura'.

# data[].attributes.body
Oktroirani ustav je ustav koji je nametnuo monarh ili diktator, a nije donesen demokratskim putem. Kralj Aleksandar Karađorđević je 1931. godine objavio takav ustav kojim je prekinuo Šestosječanjsku diktaturu.

# data[].attributes.body
Sporazum Cvetković-Maček je sklopljen 26. kolovoza 1939. godine. Sklopili su ga predsjednik vlade Kraljevine Jugoslavije Dragiša Cvetković i predsjednik Seljačko-demokratske koalicije vladko Maček. Tim sporazumom jenastala koalicijska vlada u kojoj je Maček postao predsjednik i proglašena je Banovina Hrvatska.