# data[].attributes.body
Summativ vurdering brukes etter en opplæringspperiode, altså etter at elevene har gått igjennom fagstoff og fått jobbet med det. Formålet med summativ vurdering er for å få informasjon om elevens kompetanse. Informasjonen summeres opp ved hjelp av tall, prosenter, karakterer og nivåer. Noen fordeler med summativ vurdering er att alle elevene blir tester i det samme og de får lik oppmerksomhet av læreren. Et eksempel på en summativ vurdering er sluttvurderingen i et fag eller kapittel. I tillegg får læreren informasjon om kvaliteten på undervisningen sin. På den andre siden blir det i stor grad en konkurranse for elevene. Elevene sammenligner hverandres resultater. Noe som kan føre til lite motivasjon og at de svake elevene forblir svake. Det blir lite ros og belønning for innsats og kreativitet underveis i læringsprosessen. En summativ vurdering fokuserer bare på sluttproduktet.

# data[].attributes.body
Formativ vurdering blir brukt med formålet til å forbedre undervisningen og elevens læring. Vurderingen blir gitt underveis i læringsprosessen, altså underveisvurdering. Læreren griper inn i læringsprosessen og hjelper eleven forså hva som skjer og gjør eleven bevist på hvor de er i læringsprosessen. Læreren hjelper eleven med læringsstrategier. En underveisvurdering gis løpende og er en del av undervisningen. Det er i uformelle settinger at eleven får tilbakemelding.  Som for eksempel i en arbeidsøkt eller når eleven stiller spørsmål. Dette fremmer motivasjonen til elvene. Fordi læreren gir respons på innsatsen, valg av strategier og kreativiteten til eleven. Grunnen til at formativ vurdering er bra er for å vise at innsats underveis nytter og det vil fremme selvregulering ved at elevene er med og planlegger og vurderer eget og andres arbeid. Det heter kamerat vurdering og er også en form for formativ vurdering. Kammeratvurdering bidrar til positiv selvvurdering hos elevene.

# data[].attributes.body
Som lærer er det viktig å kunne vurdere elevenes læring på ulike måter slik at man både får differensiert undervisningen, men også vurderingen. Dersom elevene kun opplever prøver eller tester med karakterer som vurderingskrav, kan det oppleves ensidig og det er ikke alle som mestrer vurderingskriteriene for prøver og tester like godt som andre. Det kan dermed være en tanke å veksle mellom andre vurderingsformer som fremføringer, plakater, mapper eller utstillinger. Læreren bør også ha klare og gode vurderingskriterier som elevene er kjent med. Gode vurderingskriterier kjennetegnes blant annet ved at de er målbare og realistiske. Med realistiske menes det at de skal være tilpasset elevenes nivå slik at de opplever en forventning om mestring. Det er også viktig at målene er tydelig signalisert til elevene og at de har utgangspunkt fra læreplanene. Elevene kan gjerne være med på å bestemme ulike vurderingskriterier, så lenge de er innenfor læreplanens rammer.

Vennevurdering er også en fin måte å få involvert elevene i vurderingsarbeidet. Dette kan være en like god responskilde som lærervurdering. Vennevurdering kan foregå ved at elevene vurderer oppgaven til sidekameraten, og på denne måten utvikler de en metaforståelse for læring, som gjør at elevene blir mer selvregulerte. Det er viktig å få elevene til å forstå og forklare hvorfor de mener sidekameratens oppgave er bra eller dårlig. Hvis de synes det er vanskelig å forklare, kan læreren gjerne hjelpe til ved å stille spørsmål om vedkommende har oppfylt kriteriene for oppgaven.

# data[].attributes.body
Vurdering må organiseres og gis slik at det styrker elevenes forventninger om mestring, og deres følelse av selvverd. Følelsen av selvverd spiller inn på hvordan vurdering blir tatt imot og brukt videre av elever. En lærer skal derfor være god på å fortelle elevene hva de har mestret og rose innsats. Vurdering kan være et sårbart tema, fordi en lærer skal både vurdere på en trygg og god måte, som skaper tro på videre mestring, samtidig som de er den som skal kritisere og gi negative tilbakemeldinger. og fortelle hvordan det kan bli gjort annerledes. Altså, læreren skal korrigere valg av strategier og skape en samtale rundt det og stille spørsmål som for eksempel; nå har du brukt denne framgangsmåten, hvordan funket det? Dette skaper økt motivasjon og eleven kan se nytten av ting. Det er viktig at læreren legger til rette for at eleven har tro på at de vil mestre de oppgavene de arbeider med. Ikke vurder alle elever etter de samme kriteriene, for elevene har ulike ståsted og forutsetninger, ha fokus på mangfoldet i klasserommet. På grunnlag av dette, er det viktig at læreren skaper et undervisningsopplegg med variasjon. Slik at vurderingspraksisen gjør at elevene som ikke er superflinke og strever faglig, også blir utfordret og får vist det de kan. Det er viktig å også vurdere innsats, evne til samarbeid, kreativitet og utholdenhet, ikke bare vurdere sluttproduktet. La elevene lage mapper, ha utstillinger, lage tablå, ha framføringer, plakater og ha prøver en gang iblant, men ikke mer enn man må. Ikke bruk prøver som den eneste strategien for å vurdere elevene, for det er ikke alle som får vist det de kan ved å svare på mange spørsmål på en prøve. Det er viktig at vurderingen er informativ og viser elevene hva de bør arbeide videre med og hvordan de kan forbedre seg. Men dette krever at elevene arbeider med realistiske utfordringer, slik at tilbakemeldingen kan bli veiledende og gi opplevelse av mestring. Dette styrker selvverdet deres. Hvis ros skal ha en motiverende funksjon, må den gis ofte og selektivt, og elevene må se rosen som et resultat av egen innsats.

# data[].attributes.body
Motivasjon hos en elev kan bli påvirka av flere ulike faktorer, det kan blant annet være ved:

Valg av oppgaver

Utholdenhet, hvor lenge man tålmodighet het til å sitte med oppgaven

Innsatsen, er den bra eller dårlig?

Variasjon av aktiviteter og læringsformer

Skaalvik (2005) definerer motivasjon som: «Motivasjon kan defineres som drivkraften som ligger bak innsats for læring. Det er en situasjonsbestemt tilstand som påvirkes av forventninger om mestring, selvvurdering, erfaring og verdier».

Vurderingsarbeid som er med på å fremme motivasjon

Elevens innsats og valg av gode strategier er to fokus som er viktig i vurderingsarbeidet, og fokus som burde bli mindre prioritert, er evner og prestasjoner. Dette for å hjelpe å kunne hjelpe elevene med å skape et bedre læringsmiljø, der fokuset ikke handler om å konkurrere med hverandre om hvem som er best. Det er viktig å tydeliggjøre for alle elevene at fokuset på vurdering er å forstå eget arbeide og innsats, ikke for å sammenlignes og vurderes opp mot de andre i klassen. Ved å gi ros og respons, er det med på å skape troverdighet hos eleven, og dette er med på å skape en motivasjon. Under vurdering, er det viktig at man også fokuserer på det som kan forbedres, slik at eleven kan utvikle seg. Dette kan gjøres med tydelige læringsmål og realistiske mål.