# data[].attributes.body
De første mikroskoper med linser der kan indstilles fremkommer i 1600 tallet. Forstørrelsen i disse mikroskoper var begrænset, og ofte knyttet til optikerens dygtighed. Det biologiske gennembrud kommer i 1665 hvor en hollandsk videnskabsmand opdagede mikroorganismer.

# data[].attributes.body
I 1760 blev den 11-årige kronprins, den senere Christian VII podet med koppevirus.

Ved at tage koppemateriale fra en patient og ”indpode” det i armen på en frisk person fik vedkommende i de fleste tilfælde et mildere sygdomsforløb og en beskyttelse mod senere smitte med kopper.

Da komplikationerne og dødsfald som følge af inokulationen ikke var uvanlig, var metoden meget omdiskuteret og dødeligheden var på omkring 2%.
Dansk medicinhistorisk årbog 2005

# data[].attributes.body
Den engelske læge Edward Jenner iagttager at malkepiger der fik en mild infektion med Kokopper ikke blev så syge af Kopper(virus), som personer der ikke har været udsat for kokopper.
Herefter behandler Jenner flere personer, via inokulation(podning) med pus fra en person der har kokopper. Jenners store opdagelse er at man kan sprede denne beskyttelse til personer der ikke har været i kontakt med køer.
Det er ikke den første koppeinokulation i verdenen, men Jenner er den første der systematiserer, via eksperimenter og kontrolforsøg, samt spreder viden om effekten ved inokulation.
Ordet vaccine kommer fra det latinske ord for kvæg "Vacca".
ugeskrift for læger

# data[].attributes.body
Louis Pasteur udvikler en vaccine mod hønsekolera (bakterie), baseret på svækkede bakteriekulturer.
ugeskrift for læger

# data[].attributes.body
Louis Pasteur udvikler vaccine mod Miltbrand (bakterie) hos får, baseret på svækkede bakteriekulturer.
Miltbrand er først og fremmest en sygdom hos større planteædende dyr som heste, kvæg, får og svin. Miltbrand-bakterien, kan indkapsle sig ved at danne sporer, der kan overleve længe både i og udenfor levende organismer.

95 % af alle tilfælde af miltbrand hos mennesker er hudinfektioner der kan behandles med antibiotika. Langt mere sjælden, men også langt alvorligere, er miltbrand i lungerne og i mave-tarm-kanalen.
sundhed.dk

# data[].attributes.body
Louis Pasteur udvikler vaccine mod Rabies (bakterie) først til hunde, men senere også til mennesker. Begge vacciner er baseret på svækkede bakteriekulturer.
ssi
ugeskrift for læger

# data[].attributes.body
Med fremkomsten af elektriciteten udviklede man ved århundredeskiftet lysmikroskopet.  Med et lysmikroskop er det muligt at se bakterier, som typisk har en størrelse på 1 til 10 mikrometer. For eksempel er en gennemsnitlig E. coli-bakterie 2 mikrometer stor.

# data[].attributes.body
Tyske forskere udvikler vacciner (antitoxiner) mod stivkrampe (tetanus) og Difteri – i begge tilfælde er der ikke tale om at bekæmpe selve bakterien, men i stedet et giftstof der bliver udskilt af bakterierne.

Stivkrampe var tidligere en ret almindelig sygdom i Danmark, både blandt spædbørn og voksne, men hyppigheden faldt drastisk efter indførelse af vaccination mod sygdommen i 1950, og sygdommen er nu sjælden med 0-2 tilfælde årligt. Særligt ældre over 65-70 år, som måske aldrig er blevet vaccineret, er i risiko, hvis de får et forurenet sår.
ssi

Difteri var tidligere en almindelig infektion i Danmark, og så sent som i 1943 var der en epidemi i København. Efter indførelse af vaccination i 1950 faldt hyppigheden drastisk, og der har ikke været tilfælde af klassisk halsdifteri i Danmark siden 1998.
ssi

# data[].attributes.body
Statens Serum Institut (SSI) blev indviet den 9. september 1902 for at sikre fremstilling og forsyning af anti-difterisk serum til danske patienter.
Etableringen af SSI faldt sammen med det internationale gennembrud inden for mikrobiologi og immunologi. SSI påtog sig derfor snart en række nye opgaver i form af udvikling af andre terapeutiske antisera, udvikling af vacciner, udførelse af bakteriologiske og serologiske diagnostiske undersøgelser, epidemiologiske undersøgelser og epidemibekæmpelse.

# data[].attributes.body
Allerede i 1804 havde den franske forsker Albert Calmette isoleret bakterien M. bovin i mælk fra køer. Fra 1908 forsøger han sammen med kolleger at opdyrke bakterien i en svækket form, ved at dyrke den i et medium, men succen kommer først i 1924 hvor de er klar med en vaccine.

Personer med TB i lungerne smitter ved hoste, primært i perioden indtil sygdommen opdages. En ubehandlet patient med smitsom lunge-TB vil i gennemsnit smitte ca. 10-15 personer. Efter 2 ugers effektiv behandling anses smitterisikoen for ophørt.

2017 var der ifølge WHO 10 millioner nye TB-tilfælde og ca. 1,6 millioner dødsfald i hele verden.
ugeskrift for læger

# data[].attributes.body
Med opfindelsen af elektronmikroskopet bliver det for første gang muligt at se vira. De fleste virusser er mellem 20 og 300 nanometer.
Elektronmikroskopet virker ved at man afbøjer elektroner der gennemstrømmer et medie.

# data[].attributes.body
I løbet af 1930’erne og 1940’erne blev der udviklet flere nye vacciner mod gul feber, kighoste, plettyfus og tick-borne encephalitis (Centraleuropæisk hjernebetændelse).

Gul feber (virus) giver i milde tilfælde feber, hovedpine og kvalme. Navnet kommer af at patienterne i alvorlige tilfælde får der skader på lever, nyrer og hjerte, og gulsot.
ssi

Symptomerne på kighoste (bakterie) er kraftige hosteanfald efterfulgt af en hylende (”kigende”) vejrtrækning og eventuelt opkastning. Hos spædbørn, der ikke er vaccinerede, kan kighoste have et alvorligt og i værste fald livstruende forløb. Kighoste anses ikke for at være farlig for andre aldersgrupper med et normalt immunsystem, men sygdommen kan være yderst ubehagelig og udmattende.
ssi

Plettyfus fremkaldes af bakterien Rickettsia prowazekii og forårsager høj feber, udslæt og evt. død. Bakterien overføres af lus. Plettyfus var især et problem under krigen.
https://folkedrab.dk/artikler/kamp-mod-plettyfus-med-dansk-vaccine

Centraleuropæisk hjernebetændelse skyldes en virus der overføres af flåter. I Danmark er de fleste tilfælde forbundet med ophold på Bornholm, hvor TBE-virus og sygdommen har forekommet i over 50 år
ssi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det var de primitive forhold ved fronten, der gjorde plettyfus til et alvorligt problem for den tyske værnemagt. Kulden afholdt soldaterne fra at vaske sig og skifte tøj. Plettyfus hærgede også i krigsfangelejre, jødeghettoer og KZ-lejre, fordi nazisterne ikke gav de indespærrede mulighed for at holde sig rene.

Hvad er plettyfus?

Plettyfus fremkaldes af bakterien Rickettsia prowazekii og forårsager høj feber, udslæt og evt. død. Bakterien overføres af lus.

Forsøgene i Buchenwald

Med oprettelsen af en Afdeling for plettyfus- og virusforskning i 1941 blev KZ-lejren Buchenwald center for den tyske indsats imod plettyfus. Test af plettyfusvaccine fandt dog også sted i KZ-lejren Natzweiler-Struthof.

Fra januar 1942 blev der gennemført systematiske forsøg på fanger i Buchenwald. I den første forsøgsrække blev der testet fire forskellige præparater på i alt 145 fanger; fem fanger døde.

Kopenhagen vaccinen

En af de vacciner, der blev testet i Buchenwald, var dansk. Vaccinen "Kopenhagen (Ipsen)" var produceret på Statens Serum Institut i København, der var en stor producent af vacciner og netop havde udviklet en plettyfusvaccine, som man ventede sig meget af. Tilnavnet Ipsen var en henvisning til Dr. Johannes Ipsen, som var en ledende forsker på Statens Serum Institut. Den københavnske vaccine blev testet i Buchenwald i forsøgsrække nr. 8 fra d. 8.-18. marts 1944. I dr. Ding-Schülers dagbog står der følgende om forsøgene:

Vidste man besked i Danmark?

Dr. Rose var en af Tysklands førende epidemologer og blev dømt til livsvarigt fængsel ved Nürnberg-lægeprocessen. Han havde nær forbindelse til det danske Serum Institut og anmodede ved et besøg på instituttet i efteråret 1943 Dr. Ipsen om et antal doser af den danske vaccine mod tyfus. Han ville afprøve den på mennesker i Tyskland. Det er dog ikke bevist, at tyskerne fik den vaccine, de brugte i Buchenwald, fra Seruminstituttet, eller at man her var vidende om, at den blev testet i uetiske forsøg på KZ-fanger. Som det ses af skemaet, døde 6 af de 26 fanger, der deltog i testen af den danske vaccine. Det vides heller ikke, om forskerne i København fik meddelelse om forsøgsresultaterne, da Seruminstituttets arkiv for perioden er gået tabt.

Historikeren Henrik Tjørnelund udgav i 2007 en bog om Seruminstituttets historie under besættelsen. Han argumenterede for, at man på instituttet må have været klar over, at dets plettyfusvaccine blev testet på fanger i Buchenwald, og det gav anledning til offentlig debat:

En sygdom for "undermennesker"

Den symbolske kobling mellem sygdommens bærer, lusen, og de "undermennesker", som nazistisk propaganda fremstillede som skadedyr og lus, gav kampen mod sygdommen høj prioritet. Man havde brug for en virksom vaccine, som kunne immunisere "herrefolket" imod de "racemæssigt mindreværdiges" sygdom.

Indlæg af Statens Serum Institut i webavisen Dagens Medicin
Indlæg af Henrik Tjørnelund i webavisen Dagens Medicin
Skrevet af lektor Therkel Stræde, samtidshistoriker og underviser ved bl.a. medicinstudiet, Syddansk Universitet. Lægevidenskabelig konsulent: speciallæge Søren Hess, Odense Universitetshospital. DIIS februar 2012

Læs mere (litteraturliste, henvisninger mm.)

Henrik Tjørnelund: Medicin uden grænser. Statens Serum Institut under besættelsen (Syddansk Universitetsforlag, Odense 2007). Bogen er udarbejdet på baggrund af et historiespeciale om Statens Serum Instituts samarbejde med tyskerne 1940-45. Forfatterens påstand om, at instituttet var vidende om, at dets plettyfusvaccine testedes på fanger i Buchenwald, gav anledning til offentlig debat:

Indlæg af Statens Serum Institut i webavisen Dagens Medicin

Indlæg af Henrik Tjørnelund i webavisen Dagens Medicin

Danske læger under nazismen​, Andreas C. Johannsen, Gyldendal, 2016

# data[].attributes.attachment_link.description
Under 2. Verdenskrig blev plettyfus et stort problem, og i flere lande arbejdede man intensivt på at udvikle en vaccine. Nazisterne brugte KZ-fanger til at afprøve forskellige vacciner, og blandt de nazistiske lægers samarbejdspartnere finder man den danske stats Serum Institut.

# data[].attributes.body
I 1945 frigives den første influenza vaccine til brug. Under 1. Verdenskrig havde den spanske syge kostet livet for 1/67. Allerede i 1930'erne identificerede og isolerede amerikanske forskere virus A+B. I 1940'erne lykkes det forskere fra Michigan University at fremstille en stabil, men svækket virus fra befrugtede hønseæg.
cdc.gov

# data[].attributes.body
Jonas Salk udvikler den første poliovaccine i 1952. Salk udviklede vaccinen ved at svække levende virus med formaldehyd. Denne fremgangsmåde blev stærkt kritiseret i samtiden, men førte til en virksom vaccine. En undersøgelse i 1952 viste at amerikanske forældre kun frygtede atomkrig mere end polio.
Sygdommen var frem til midten af 1950'erne en almindelig og frygtet i Danmark. Især 1950'erne var præget af meget store polioepidemier i Danmark, og der er stadig patienter, der plages af senfølger efter de lammelser, de fik dengang.
ssi

# data[].attributes.body
Mæslinger er en virus. Den spreder sig via snot eller små dråber, der hænger i luften, når smittede fx hoster. Derfor er sygdommen ekstremt smitsom.  Vaccinen mod mæslinger indgik fra 1987 i MFR vaccinen.
Forløbet af mæslinger kan variere fra et relativt mildt forløb med udslæt og feber til alvorlig sygdom med betændelse af hjernehinderne. I de alvorligste tilfælde er mæslinger livstruende, og i udviklingslandene er mæslinger en vigtig årsag til børnedødsfald. I Europa ender hvert fjerde til femte mæslingetilfælde i barnealderen med hospitalsindlæggelse.
Vaccinen blev udviklet af amerikanske forskere der isolerede virus, ved at tage blodprøver af en række studerende under et udbrud i Boston i 1954.
ssi

# data[].attributes.body
Røde hunde er normalt en harmløs sygdom, som man uden problemer kommer sig over i løbet af 5-10 dage. Når det er vigtigt at vaccinere, skyldes det en høj risiko for fosterskader (850/1000), hvis gravide bliver smittet, særligt hvis det sker i den første del af graviditeten.
Vaccinen er en svækket udgave af den levende virus.
ssi

# data[].attributes.body
Fåresyge skyldes infektion en virus. Sygdommen forårsager - udover almindelig utilpashed og feber - en karakteristik hævelse af ørespytkirtlerne
Varige mén efter fåresyge er sjældne, men der kan indtræde ensidig døvhed. Hos ca. en tredjedel af større drenge eller mænd med fåresyge forekommer testikelbetændelse. Denne komplikation er hyppigst i alderen 15-29 år. Sterilitet hos mænd pga. fåresyge er dog sjælden. En ikke helt sjælden komplikation til fåresyge er meningitis.

Som med mæslinger og røde hunde er vaccinen mod fåresyge en injektion med levende men svækket vira.
ssi

# data[].attributes.body
Fra 2912 tilbydes danske piger vaccinationer mod HPV (virus).
HPV er navnet på et virus (Humant Papillovirus), som smitter via seksuelt samvær. HPV består af over 150 virustyper, hvoraf nogle overføres ved seksuel kontakt - samleje eller slimhinde-mod-slimhinde-kontakt.

Mindst 15 af disse virus kan give celleforandringer, der i nogle tilfælde kan føre til kræftformer som livmoderhalskræft. To typer kan give kønsvorter (kondylomer). ​Mange er smittede uden at de udvikler kræft.
I de fleste tilfælde bekæmper kroppen selv virus i løbet af op til 1 år.

HPV Infektionen giver ingen symptomer og langt de fleste infektioner forsvinder igen af sig selv. Nogle kvinder får imidlertid en kronisk infektion med HPV-typerne 16 og 18, som kan føre til celleforandringer og i værste fald livmoderhalskræft.

Med HPV-vaccinen ser vi for første gang en storskala udbredelse af de teknikker som kampen mod Hiv har skabt. Vaccinen er en injektion med virus-lignende proteiner som som kroppen betyder at kroppen derefter kan genkende og bekæmpe den rigtige virus.

# data[].attributes.headline
2016 Statens Serum Institut sælges til private

# data[].attributes.subject
2016 Statens Serum Institut sælges til private

# data[].attributes.body
Regeringens økonomiudvalg vurderede i marts 2014, at det ikke længere var nødvendigt og ej heller rentabelt for staten at producere vacciner, og derfor blev det besluttet, at SSI’s vaccineproduktion skulle sælges. Det blev samtidig vurderet, at staten heller ikke skulle producere og sælge substrater og dyrkningsmedier.

I marts 2016 indgik det daværende Sundheds- og Ældreministeriet samt Statens Serum Institut aftale med den svenske kapitalfond Adelis Equity om køb af SSI Diagnostica med endelig overdragelse den 1. oktober 2016. I juni 2016 indgik Sundheds- og Ældreministeriet samt Statens Serum Institut aftale med AJ Vaccines A/S om salg af vaccineproduktionen. Overdragelsen af vaccineproduktionen til AJ Vaccines A/S skete den 16. januar 2017.
ssi

# data[].attributes.attachment_caption
forklaring på hvordan en mRNA-vaccine virker

# data[].attributes.body
mRNA-vaccinerne mod COVID-19 er en ny type vacciner, som ikke indeholder svækket eller dødt coronavirus, som vacciner ellers ofte gør. I stedet indeholder de en genetisk kode for det såkaldte corona spike-protein. Ud fra denne kode kan kroppens celler midlertidigt producere corona spike-proteinet. mRNA-molekylet nedbrydes efter kort tid.
coronasmitte.dk