# data[].attributes.body
Auglības, ražas, zemkopības, dabas un gadalaiku dieviete. Šīs dievietes pārziņā bija arī dzīves un nāves cikls.  Titānu Krona un Rejas vidējā meita. Dēmetras simboli - magone, kvieši, lāpa, pārpilnības rags un cūka.

# data[].attributes.body
Mīts par Afrodītes dzimšanu

Neliels mīta atstāstījums - Afrodīte dzima no jūras putām ...

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli? 

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli? 

# data[].attributes.body
Mana atbilde / Es domāju, ka ...

# data[].attributes.body
Sengrieķu mīti turpina dzīvot arī mūsdienās. Piemēram, pastāv apgalvojums, ka Homērs Simpsons ir nosaukts par godu grieķu dzejniekam Homēram.

# data[].attributes.body
Uz šo jautājumu nav obligāti jāatbild, bet ja jūs vēlaties, ko teikt, droši izmantojiet iespēju! :)

# data[].attributes.body
Asklēpijs, salīdzinot ar citiem dieviem, ir maz zināms. Sengrieķu mitoloģijas grāmatās viņš parasti nav iekļauts vai bieži pieminēts.
Asklēpijs ir medicīnas dievs jeb ārstēšanas mākslas dievs un ārstu aizstāvis, romiešu mitoloģijā saukts arī par Eskulāpiju.
Asklēpija tēvs ir Apollons un par māti ir dažādas versijas, taču visizplatītākā ir Tesālijas valdnieka Flegija meita Koronīda, citur dēvēta arī par nimfu.
Uzskata, ka zināšanas medicīnā Asklēpijs ieguvis no sava tēva dieva Apollona un vēlāk no skolotāja kentaura Heirona.
Asklēpijs esot biji tik prasmīgs ārsts, ka pārspējis pat pašu Heironu. Viņam piemita spēja ne tikai izārstēt cilvēkus, bet arī tos atdzīvināt, tādēļ viņam tika piešķirta spēja atņemt nāvei varu no pasaules.
Asklēpija simbols ir stienis, kas pazīstams arī kā viņa spieķis, ap kuru apvijās čūska.
Šobrīd šis simbols tiek atpazīts par globālu medicīnas simbolu.

# data[].attributes.body
Gudrības un taisnīga kara dieviete. Tiek godāta arī kā zināšanu, mākslu un amatu dieviete. Saskaņā ar klasisko sengrieķu mitoloģiju Atēna ir Zeva un Metīdas meita. Atēnai piemita liela gudrība, viņa bija racionāla, inteliģenta, spēcīga aizstāve karā, kā arī spēcīga miera uzturētāja. Atēnas simboli- bruņu cepure, egīda vairogs, olīva, pūce, čūska. Poseidons ar Atēnu sacentās par varu Atēnās, taču atēnieši par savu aizbildni izvēlējās Atēnu, tāpēc arī pilsēta tika nosaukta par Atēnu.

# data[].attributes.body
Selēna ir mēness dieviete, viņas spējas ir dot miegu un apgaismot nakti. Viņa ir Hipeirona un Teijas meita, viņas brāļi ir Hēlijs un Ēross. Simboli jeb atribūti: puslodeņa mēness un baltie zirgi, kuri velk sudraba ratus. Pastāv mīts, ka Selēnei ir 50 bērni no Endimiona.

# data[].attributes.body
Krons, bailēs, ka pret viņu sacelsies viņa bērni, pavēlēja sievai Rejai atnest viņa bērnus, lai viņš tos varētu apēst. Kad viņš jau bija apēdis 5 bērnus, Reja, negribēdama zaudēt arī pēdējo bērnu, aizbēga uz Krētas salu, kur dzemdēja pēdējo bērnu- Zevu-, tur viņu paslēpjot no tēva, bet Kronam iedeva aprīt autiņos ietītu akmeni, Zeva vietā.

# data[].attributes.body
Gudrības, mākslas,amatniecības un taisnīga kara dieviete. Zeva un Metīdas vienīgā meita. Atēna bija viena no godātākajām senās Grieķijas dievietēm. Šī dieviete izveidoja daudzas sengrieķu tautai noderīgas lietas, piemēram: zirgu rati, kuģi, taures, keramikas podi, arkli, grābekļi, kas tika arī izmantoti un attīstīti līdz pat mūsdienām. Atēna izveidoja Valsti un valsts robeža, kā arī cīnijās par robežu dalīšanu, ja tas bija nepieciešams. Atēna, pēc nostāstiem, bija arī ļoti greizsirdīga, ko norāda tas, ka reiz viņa uzaicināja jaunu meiteni uz aušanas sacensībām un redzot, ka jaunā meitene apgalvo, ka māk labāk aust par Atēnu, tā uzvarējusi viņu aušanas konkursā un izdomājusi kā jauno meiteni sodīt, bet pirms Atēna izpildīja sodu, jaunā meitene sevi nogalināja. Atēnas simboli ir: Pūce, kas norāda uz viņas gudrību un atjautību; ieroči un bruņas, kas raksturoja viņas cīņu un uzvaru karā; Olīvkoks, kas raksturoja aizsardzību un rūpes par savas valsts cilvēkiem; Vairogs, kas raksturo viņas aizsardzību valstij kara nolūkos;

# data[].attributes.body
Atēna tiek dēvēta par gudrības, gudras rīcības, drosmes, likuma un taisnības, matemātikas, literatūras, rokdarbu, zinātnes un kara stratēģijas dievieti.
Atēnas simboli ir pūce un olīvu zars.
Bieži tiek attēlota kā padomdevēja sengrieķu varoņiem. Neskatoties uz to, ka viņa skaitās arī kā kara dieviete un ir apģērbusies draudīgā apģērbā, viņa vienmēr izvēlas mieru.
Parasti Atēnu attēlo pilnās bruņās, ar šķēpu un vairogu.

# data[].attributes.body
Zevs sengrieķu mitoloģijā ir dievu valdnieks, kā arī debesu un pērkona dievs. Krona un Rejas dēls.

Zevs bija Hēras brālis un vīrs. Viņu bērni bija Arejs, Hēfaists, Eileitija, Hēbe.

Zevs Hērai nebija uzticīgs, un ir slavens ar daudzām dēkām un pēcnācējiem no citām dievietēm.

Zevs aprija savu pirmo sievu Metisu un no viņa galvas piedzima Atēna, pieaugusi un tērpusies bruņās.

Viņa ierocis un simbols ir zibens. Dievu un cilvēku tēvs, Olimpa valdnieks.

Dzimis Krētā.

Zeva galvenais atribūts ir kiklopu kaldinātie zibeņi. Tos viņš liek lietā gan negaisa laikā, gan iznīcinādams ienaidniekus. Šī iemesla dēļ senie grieķi Zevam piešķīra epitetu zibeņmetis. Zeva atribūti ir vairogs aigīda un scepteris. Dažreiz āmurs.

Zeva galvenā funkcija bija labā un ļaunā izpausmju sadalīšana uz zemes.

# data[].attributes.body
Mīts par Poseidonu un zirgu

Viens no Poseidona slavenākajiem darbiem ir zirga radīšana. Ir divi stāsti jeb mīti par to kā viņš to izdarīja.
Pirmajā mītā teikts, ka Poseidons iemīlējies dievietē Demetrijā. Lai atstātu uz viņu iespaidu un izpildītu viņas vēlmes, Poseidons nolēma radīt pasaulē skaistāko dzīvnieku. Viņš kādu laiku strādāja pie tā un beigās radīja zirgu. Tomēr zirga radīšana aizņēma tik ilgu laiku, ka viņam beigās zuda interese un mīlestība pret Demetru.
Otrs mīts ir par to, ka viņš zirgam lika uzvarēt Atēnu pilsētā no Atēnas.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Manuprāt, Homēra eposi mūsdienās nav ļoti aktuāli, jo daudziem tas nerada lielu interesi, kā arī tos ir grūti lasīt. Protams, noteikti ir arī cilvēki, kuriem tieši viss par sengrieķu mitoloģiju ieinteresē un viņi to pēta.
Taču es uzskatu, ka aktuālāks ir viss tas, kas rodas pēc tam vai tieši šo eposu iespaidā. Jo sengrieķu mitoloģija ir aktuāla arī mūsdienās un svarīgs fakts ir par to, ka Homēra eposi ir vieni no vissenākajiem. No tiem cilvēki ir uzzinājuši daudz ko un turpinājuši radīt, pētīt, domāt tālāk. Paši eposi, manuprāt, ir svarīgi vairāk tikai vēsturiski. Tāds ir mans viedoklis.

# data[].attributes.body
Poseidons sengrieķu mitoloģijā ir jūras valdnieks, viens no galvenajiem Olimpa dieviem.

Poseidons ir arī zemestrīču un zirgu dievs.

Senākajos uzskatos Poseidons saistīts arī ar auglību, ar valgmi, kas dod auglību.

Vairākās grieķu pilsētās Poseidons bija viens no galvenajiem dieviem.

Poseidonu dēvēja par "zemes tricinātāju", viņš bija zemestrīču dievs. Uzskatīja, ka viņš vainojams arī atsevišķu psihisko slimību, kā arī epilepsijas izraisīšanā.

Poseidonam drošu ceļojumu lūdza jūrnieki, dažkārt - ziedojot zirgus.

# data[].attributes.body
Zeva izcelsme un nākšana pie varas
Mīts - Sasniedzis pilngadību, Zevs piespieda Kronu atrīt pārējos bērnus un atbrīvoja Krona brāļus gigantus, hekatonheirus un ciklopus no Tatara. Kopā ar viņiem, saviem brāļiem un māsām Zevs gāza Kronu un pārējos titānus. Sakautos titānus viņš iemeta Tartarā.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mitoloģija, manuprāt, ir ļoti aktuāla arī mūsdienās. Cilvēkiem ir interese par to. Kā piemērs tam būtu tas, ka ir daudz un dažādas filmas saistībā ar sengrieķu mitoloģiju un dieviem. Pati esmu redzējusi daudzas no tām un varu apgalvot, ka tās ir patiešām aizraujošas un interesantas. Kā arī no filmām var daudz ko saprast un uzzināt par šiem diviem vai par sengrieķu mitoloģiju kopumā. Tādēļ mūsdienās tas viss ir aktuāli.
Kā piemēru es izvēlējos filmu "Persijs Džeksons un olimpieši". Šai filmai ir vairākas daļas un ir arī grāmatas. Pati esmu redzējusi filmas un varu apstiprināt, ka tās ir aizraujošas.
Filmā galvenais varonis ir Persijs, kurš ir Poseidona dēls un viņam kopā ar olimpiešiem ir jāveic dažādi uzdevumi vai jāglābj visi pārējie.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Manuprāt, Homēra eposi vēl joprojām ir aktuāli mūsdienās un būs aktuāli nākotnē, bet protams dažādām vecuma auditorijām, bērniem, kas tāds iespējams, vēl neinteresē, bet ar laiku cilvēks nobriest un sāk to lasīt. Ir traģēdijas kuras cilvēkiem ir interesanti lasīt. Manai paaudzei eposi sabiedriski nav aktuāli, viņi nav pieprasīti.

# data[].attributes.headline
Sengrieķu mitoloģija pastāv arī mūsdienās

# data[].attributes.subject
Sengrieķu mitoloģija pastāv arī mūsdienās

# data[].attributes.body
Sengrieķu mitoloģija mūsdienās ir un paliks aktuāla, par Dieviem ir daudz dažādas filmas, eposi. Daudzi cilvēki vēlas iegūt, tiecas uz Dievu izskatu, varenību, mentalitāti un skaistumu. Grieķu mitoloģija nekur nepazudīs.

# data[].attributes.body
Maģijas, burvestību, krustceļu un spoku dieviete. Hekate ir Titānu Pēresa un Asterijas meita, no kuriem arī guvusi spējas pār zemi, jūru un paradīzi. Viņas simbols ir divas lāpas, kuras Hekate izmantoja, lai palīdzētu Dēmetrai atrast Pērsefoni. Vēl ar viņu tiek asociēta čūska un atslēga, ar ko viņa bieži attēlota kopā. Hekatei bija divi uzticami dzīvnieki - meža sesks un melns suns. Hekate tiek attēlota ar trim sejām, jo tās kopā simbolizē krustceles, kurās atrodoties Hekate spēj redzēt visos virzienos - pagātnē, tagadnē un nākotnē. Hekatei bija cieša saikne ar Hermeju - ceļotāju un ziņnešu dievu, lai gan pati viņa visu dzīvi pavadīja neprecēta.

# data[].attributes.body
Hekate tika uzskatīta par burvestības un burvju dievieti.  Hekate bija katoņu dieviete, kas bija pirms olimpiešiem. Viņa bija arī cieši saistīta ar garīgo pasauli, spokiem un mirušajiem. Hekates svētnīca tika novietota pie māju vai pat pilsētu ieejām, cerot pasargāt tās no ļaunajiem gariem, kas klīst pa pasauli.Viņu godināja mājsaimniecībā, kā aizsardzības un labjklājības dievieti.
Viņa bieži tiek attēlota ar divām lāpām un atslēgu. Mākslā viņa sākotnēji tika attēlota kā viena figūra. Tomēr vēlākos periodos statujās viņu attēloja kā trīskāršu, apvienojot trīs sejas un trīs ķermeņus
Hekates vecāki bija Asterija un Perses.

# data[].attributes.body
Mirušo pazemes valstības karalis, nāves un bagātību dievs. Pārraudzīja bēres un apbedīšanu. Aīds ir titānu Kronosa un Rejas dēls, viens no trim spēcīgākajiem dieviem. Viņam ir divi jaunāki brāļi - Poseidons un Zevs, kā arī trīs vecākas māsas - Hēra, Dēmetra un Heistija. Kad Zevs, Aīds un Poseidons lozēja savas pārvaldāmās valstības, Zevs dabūja debesis, Poseidons ūdeņus, bet Aīds pazemes valstību. Vēlāk Aīdu beidza uzskatīt par vienu no 12 Olimpa dieviem, jo tā valstība atradās pazemē. Aīdam ir pilnīga kontrole pār visu kas atrodas pazemes valstībā, kā arī spēja kļūt neredzamam, uzvelkot tumsas bruņcepuri. Aīda simboli ir pazemes valstības sargs un viņa sabiedrotais trīsgalvainais elles suns Kerbers, neredzamības bruņcepure, kā arī scepteris, kura zari simbolizē dzīvību un nāvi.

# data[].attributes.body
Hestija, Zeva māsa. Ģimenes pavarda un upurēšanas uguns aizbildne.

Hestija bija noraidījusi gan Poseidona, gan Apollona bildinājumus un zvērēja saglabāt savu nevainību. Viņa nekad tā arī neapprecējās un dzīvoja sava brāļa Zeva mājā. Zevs uzticēja Hestijai sargāt Olimpa kalna pavarda uguni. Skatoties uz to, ka Hestija bija pirmā no Olimpa dievietēm, viņai vienmēr tika upurēts pirmajai, un tikai pēc tam upurēja pārējiem dieviem. Hestija ir ļoti reti sastopama mītos.

# data[].attributes.body
Afrodīte ir zināma kā mīlas, iekāres un skaistuma dieviete. Afrodītes simboli ir balodis, putns, ābols, bite, gulbis, mirte un roze. Par Afrodītes rašanos pastāv dažādi mīti. Viens mīts vēsta, ka Afrodīte esot radusies Kipras salā no jūras putām, bet citā mītā vēstīts, ka Afrodītes vecāki ir Zevs un Diona. Mīti vēsta arī to , ka Zevs bija baidījies, ka citi dievi tiktu noburti un varētu uzsākt savstarpēju cīņu, tādēļ Zevs izdomājā izprecināt Afrodīti neglītajam dievu kalējam Hēfaistam. Hēfaists padarīja Afrodīti vēl skaistāku, apberot viņu ar dažādām rotām, neskatoties uz to, Afrodīte laulībā bija nelaimīga, tādēļ veica daudz sānsoļu, pārkāpjot laulību gan ar dieviem, gan cilvēkiem.

# data[].attributes.body
Afrodītes nākšana pasaulē esot bijusi ļoti dīvaina. Pasaules pirmdieve Gaja vēlējās sava dēla, titāna Krona, tēvu, Urānu, pierunāt vai piespiest kastrēties. Gajas rīcību attaisno tas, ka viņa bija dusmīga, jo redz, Urāns esot aizraidījis tumšajā pazemes valstībā Tartarā viņu jaunākos dēlus. Tādēļ arī Gaja dusmās ievilināja Urānu ciemos un Krons,pēkšņi uzbrūkot Urānam,darbu padarīja,  un nogriezto “mantību” iemeta jūrā. Un tieši tā, ļoti īpašā un dīvainā, neizskaidrojamā veidā no apaugļotajiem un saputotajiem ūdeņiem radās Afrodīte.

# data[].attributes.body
Ļoti labs piemērs ir Zeva skulptūra, tepat Rīgā. Pēc sengrieķu dieviem tiek nosauktas arī kompānijas, kā piemērām, šeit ir redzema bilde ar dievu, Zevu( kas atrodas pie VEF), kas pastāv par kompāniju Zevs. Tā ir elektrības drošības kompānija, tādēļ arī ir attēlots Zevs, jeb “zibeņmetis”.

# data[].attributes.body
Īrisa bija grieķu varavīksnes dieviete un dievu vēstnese. Taumas un Elektras meita, šķiet, ka Īrisa bija vienīgā dievišķā vēstnese agrākos laikos, bet vēlāk, kad arī Hermess uzņēmās šo funkciju, viņa kļuva par Hēras uzticīgo kalponi. Harpijas un Arkas māsa. Dažreiz arī tiek pieminēts, ka viņas vīrs ir Zefīrs un tiek uzskatīts, ka viņas dēls ir Potoss.
Viņa bija bieži bija attēlota ar spārnotām sandalēm un ar sūtņā nūju un viņas simbolu varavīksni, kā arī ar spārniem.

# data[].attributes.body
Aīdam, vienam dzīvojot tumšajā pazemes valstībā, pēc laika kļuva ļoti vientuļi, tāpēc viņš vēlējās apņemt sievu. Viņa brālis Zevs bija lēmis, ka Aīds par sievu var ņemt māsas Dēmetras meitu Pērsefoni. Tomēr Aīds zināja, ka Pērsefone labprātīgi par viņa sievu nekļūs, tāpēc tam nācās to apmānīt. Viņš redzēja Pērsefoni plūcam ziedus kopā ar nimfām un ar dievietes Gajas palīdzību radīja visskaistāko un smaržīgāko ziedu kāds iedomājams. Šis zieds piesaistīja Pērsefones uzmanību, taču brīdī, kad viņa noplūca ziedu, parādījās lieli tumši rati un aizveda Pērsefoni uz tumsas valstību. Kad Dēmetra uzzināja, ka viņas meita ir pazudusi, viņa nogāja lejā cilvēku pasaulē un deviņas dienas un naktis briesmīgi sēroja, līdz desmitajā dienā satika burvestību dievieti Hekati, kura tai palīdzēja saprast, ka Pērsefone nokļuvusi pazemes valstībā. Dēmetra lūdzās Aīdam lai tas atbrīvo viņas meitu no savas varas. Aīds, aprunājies ar Zevu, izlēma, ka Pērsefone drīkstētu pusi gada pavadīt Olimpa kalnā, bet pārējo pusi tai nāktos pavadīt pazemes valstībā. Pērsefoni pierunāja apēst sešas granātābola sēklas - vienu par katru mēnesi kuru tai nāktos pavadīt pazemē un tā nu Pērsefone dzīvo starp abām valstībām.

*** Par šo mītu ir arī sarakstīta dziesma: Julian Moon - "Pomegranate seeds"

# data[].attributes.body
Manuprāt, tos neviens mūsdienās nelasa, ja vien specifiski neinteresējas par sengrieķu mitoloģiju un literatūru. Tas, gan nenozīmē, ka mūsdienās tie nav svarīgi - noteikti nē! Tie ir viens no dažiem avotiem, uz kuriem ir balstīta pilnīgi jebkāda informācija par sengrieķu mitoloģiju. Pateicoties šo eposu eksistencei, mēs varam par to mācīties un uz to pamata veidoti daudzi svarīgi, saprotamāki darbi, kurus kā mācību avotu izmantojam mūsdienās.

# data[].attributes.headline
Mīts - Radīšana "Dievu Piedzimšana" (ir iekļauti arī citi mīti)

# data[].attributes.subject
Mīts - Radīšana "Dievu Piedzimšana" (ir iekļauti arī citi mīti)

# data[].attributes.body
Iesākumos bija tikai Haoss, tukšums. Tad izcēlās trīs pirmatnējās dievības - Gaja (Zeme), Tartars (Pazemes pasaule) un Eross (Mīlestība). Kad parādijās mīlestība, divas sieviešu dievības, Gaja un Haoss, spēja radīt visu, kas Visumā ir zināms un nezināms.
Haoss iedeva dzīvību Erebusam (Tumsa) un Nyx (Nakts), kuri gulēja kopā un radīja Ēteru (Gaišo augšējais gais), Hemeru (Diena), pēc tam Nyx baidoties no visiem (izņemot savu brāli), pati izveidoja savu spocīgo ģimeni - Moross (Liktenis), melnā Kera (Nolemtība), Thanatos (Nāve), Hypnos (Miegs), Oneiroi (Sapņi), Geras (vecums), Oizus (Sāpes), Nemesis (Atriebība). , Erisa (strīdas), Apate (viltināšana), Filots (seksuālais baudījums), Momoss (vainojums) un Hesperides (vakara meitas). Tikmēr Gaja dzemdēja Urānu, zvaigžņotās debesis. Urāns kļuva par Gejas vīru. Kopā viņi radīja trīs bērnu komplektus: trīs vienas acs ciklopus, trīs simtroku hekatončeirus un divpadsmit titānus.
Tomēr Urāns bija nežēlīgs vīrs un vēl nežēlīgāks tēvs. Viņš ienīda savus bērnus un nevēlējās ļaut viņiem redzēt dienas gaismu. Tāpēc viņš tos ieslodzīja zemes slēptajās vietās. Tas sadusmoja Gaju, un viņa ar saviem dēliem gāja pret Urānu. Viņa izgatavoja arfu, lielu nelokāmu sirpi, un mēģināja mudināt savus bērnus uzbrukt Urānam. Visi bija pārāk nobijušies, izņemot jaunāko titānu Kronu.
Gaja un Krons sarīkoja slazdu Urānam. Kad viņš gatavojās gulēt ar Geju, Krons viņu kastrēja ar sirpi, iemetot viņa nogrieztos dzimumorgānus okeānā. No asinīm, kas tika izlietas uz zemes viņa kastrācijas dēļ, izcēlās milži, melijas (Ošu koku nimfas) un erīnijas (fūrijas). No jūras putām, kas radās, kad viņa dzimumorgāni iekrita okeānā, radās Afrodīte, skaistuma dieviete.
Krons kļuva par nākamo valdnieku. Viņš ieslodzīja ciklopus un hekatonšeirus Tartarā un lika pūķi Kampe tos apsargāt. Viņš apprecējās ar savu māsu Titānu Reju, kura viņam dzemdēja piecus bērnus. Tomēr Gaea un Urāns bija teikušii, ka Kronu galu galā gāzīs kāds no viņa dēliem. Līdzīgi kā viņa tēvs, Krons slikti izturējās pret saviem bērniem, aprijot katru no viņiem dzimšanas brīdī. Reju satrauca Krona izturēšanās pret viņas bērniem. Pēc mātes ieteikuma, kad bija pienācis laiks laist pasaulē sesto bērnu (Zevsu), Reja paslēpās Krētā, atstājot jaundzimušo bērnu audzināt salas nimfām. Lai noslēptu savu rīcību, viņa ietina akmeni autiņos un nodeva to Kronam kā domājamo bērnu, kurš, nezinot par saviem nodomiem, to atkal norija.
Kad pienāca laiks, Zevs pameta Krētu, lai lūgtu savai nākamajai sievai Titānam Metis (Gudrība) padomu, kā uzvarēt Kronu. Viņa atbildēja, sagatavojot dzērienu, kas neatšķiras no Krona iecienītākā vīna, bet bija paredzēts tam, lai viņš ilgu laiku vemtu. Zevs pārģērbās par dievu glāžu nesēju un pēc kāda laika veiksmīgi ieslidināja Kronam Metisa dzērienu. Plāns darbojās nevainojami. Krons sāka vemt un izlēja visus piecus Zeva brāļus un māsas, bet tikai pēc tam, kad bija izmetis akmeni. Šo akmeni, ko sauca par Omfalu jeb Nabu, vēlāk Delfos uzstādīja divi ērgļi, kurus Zevs sūtīja satikties pasaules centrā. Pateicības pārņemti Rejas bērni – Hestija, Dēmetra, Hēra, Aīds un Poseidons – atzina Zevu par savu vadītāju.
Pēc tam sākās Dievu un Titānu karš, kur Dievi uzvarēja.

# data[].attributes.attachment_caption
Attēlā fragments no Disney multfilmas "Herkuless" (1997), kas ir balstīta uz sengrieķu mitoloģiju.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mitoloģija ir iedvesmojusi daudz ko. Sākot no filmām, dziesmām un literatūras, beidzot ar firmu nosaukumiem ("Amazon", "Nike" utt...) un skaistuma standartiem. Astroloģija, planētu un zvaigznāju nosaukumi, Olimpiskās spēles - visi ir piemēri, ka sengrieķu mitoloģija ir sagabājusies arī mūsdienās. Vēl viens piemērs ir tas, ka sengrieķu dievu un dieviešu vārdi tiek likti kā cilvēku vārdi.

# data[].attributes.headline
Kā vētrējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vētrējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām aktuāli?

# data[].attributes.body
Manuprāt, tie ir aktuāli, jo Homēra eposi stāsta par to pašu, kas notiek mūsdienās, īpaši kas notiek cilvēka galvās un ar viņu emocijām, tikai tas viss notiek citā laika posmā un ir savādāk parādīts, nekā to dara tagad.
Homēra eposi vēl joprojām attēlo mūsdienu cilvēku būtību un vēlmes, kas manuprāt, ir mūžīgas.
Vai tie ir aktuāli? Kādam tie būtu ļoti aktuāli, bet kādam būtu vienkārši slinkums saprast rakstu un lasīt to kas bija uzrakstīts tik sen.

# data[].attributes.headline
Sengrieķu mitoloģija turpina dzīvot (Olimpiskās spēles)

# data[].attributes.subject
Sengrieķu mitoloģija turpina dzīvot (Olimpiskās spēles)

# data[].attributes.body
Olimpiskās spēles sākās Senajā Grieķijā, Olimpijas pilsētā. Olimpiskās spēles notika reizi četros gados par godu Zevam, dievu karalim.
Iedvesmojoties no senajām olimpiskajām spēlēm, barons Pjērs de Kubertēns šo notikumu atdzīvināja, 1894. gada 23. jūnijā nodibinot Starptautisko Olimpisko komiteju (SOK), un radās mūsdienu olimpiskās spēles.
Šodien mēs joprojām svinam dažas no senajām tradīcijām, piemēram, olīvu lapu vainagus uz uzvarētāju galvām, olimpiskās uguns iedegšanu un atklāšanas, un noslēguma svinības.

# data[].attributes.body
Veļu, jeb mirušo valstības valdnieks un dievs. Aīds saukts arī par pašu mirušo pasauli. Aīds pārvalda visu veļu valstību, taču pats mirošos tur neieved, to dara Hermejs. Aīds ir viens no 6 bērniem ģimenē. Aīds sēž melnkoka tronī, viņa pajūgu velk ogļmelni zirgi, kā arī, viņam piederēja attēlā redzamais trīsgalvainais suns, ka sargāja ieeju pazemē. Šī valdnieka sliktākie zināmie notikumi ir, ka viņš atteicās laist mirušās dvēseles atpakaļ uz zemi un, ka tiem, kas vēlējās atgriezties uz zemes, lika izpildīt sodus. ''Aīdā'' jeb pazemē atrodas asfodeļu pļava, kur klīst visi mirušie un pazemē nogādātie gari, kā arī, vairākas upes, kas sadala aīdu. Mirušās dvēseles nokļūst pazemē, šķērsojot Aherontas upi, pār kuru mirušo dvēseli pārceļ laivinieks Hārons, kas par to prasa nelielu monētu (šādu monētu pēc senās Grieķijas ticējumiem lika mirušajiem zem mēles). Taču, ja mirušajam monētas nav, tad tas uz visiem laikiem paliek tai krastā, vai savādāk to saplosīšot Aīda trīsgalvainais suns Kerbers, kas visus mirušos otrā krastā sagaida, pirms tos ielaiž pazemes valstībā jeb Aīdas otrā krastā. Aīda simboli ir: Bruņucepure, kas padara viņu neredzamu un ko pirms kaujas ar titāniem viņam deva Kiklpopi; Divzaru zizlis, kas ļauj to sitot pret zemi, kādam atņemt dzīvību.

# data[].attributes.body
Mīts par Poseidona jeb jūras valdnieka nonākšanu pie varas.

Poseidons bija Rejas un Krona viens no 6 dēliem. Piedzimstot viņu apēda Krons, tāpat kā viņa brāļus un māsas(vienīgais, kas netika apēsts bijis Zevs). Un iemesls tam bijis tāds, lai šie bērni, sasniedzot pilngadību, neieņem viņa vietu un statusu visā valstībā. Kad Zevs, vienīgais Krona neapēstais dēls, sasniedza pilngadību, tas lika tēvam bērnus atrīt, tos
atbrīvojot. Kā arī, atbrīvoja no gūsta Krona brāļus, kas tika iesprostoti Tartarā, jeb vietā zem pazemes, kas saukts arī kā ciešanu bezdibenis. Kad visi bija izglābti, tie visi kopā devās vienā kaujā, lai sagrautu titānus, kuru skaitā bija arī viņu tēvs un brālis Krons. Titānus sagraut viņiem izdevās, kas ļāva pēc kaujas sadalīt trīs brāļiem, Krona dēliem- Zevam, Poseidonam un Aīdam sadalīt pasauli. Pasauli 3 brāļi sadalīja velkot lozes pēc kuru izvilkšanas tika  katram sava zemes daļa, Zevam tika debesis un gaiss, Aīdam tika mirušo pasaule jeb pazeme un Poseidonam tika ūdeņi. Tā nu visi trīs brāļi valdīja pār pasauli, kurš nu kuru zemes daļu pārvalda.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Homēra eposi mūsdienās nenozīmē to pašu vērtību, ko agrāk. Agrāk, cilvēki bija daudz ieinteresētāki izpētīt organismus, cilvēkus un vidi pirms viņiem, kas šo Homēra eposu padarīja populāru. Tagad, cilvēki tiecas vairāk izpētīt un radīt pieņēmumus par nākotni. Šobrīd, šie eposi nav tik aktuāli, ņemot vērā to, ka šobrīd ir izveidotas daudz dažādas idejas un pieņēmumi, kas un kā pirms mums notika, tā ļaujot īstajai vēsturei nozust šobrīdējo filozofu un filozofisko pieņēmumu ēnā. Protams, būs un ir cilvēki kam šīs vēturiskās lietas un vēsturiskās tēmas vai darbi ir tuvi vai interesējoši, tā radot vēl interesi par šiem eposiem. Taču, ja skatās tikai skolēnu vidū, tad šos eposus apskata tikai mācību ietvaros, kā mēs, bet citādi, ja nav padziļināta interese šajā lietā, tad tā šie eposi paliks aizvien vairāk kā mācību viela, bet vēlāk, varbūt, ka šī tēma skolās netiks apskatīta. Lai nu kā tur būs vai nebūs, tas lai paliek nākotnes ziņā. Zinu tikai to, ka šobrīd jauniešiem par eposiem un vēsturiskiem rakstiem, to izpēti nav pārlieku liela interese un piekrišana, īpaši, ja tos ir sarežģīti ne tikai lasīt, bet arī izprast. Kā arī, mūsdienās šiem mitoloģiskajiem eposiem ir vairāk humoristiska un karikatūriska pieskaņa. Tādā ziņā, šie eposi un eposu varoņi ir palikuši mums kā references filmās, seriālos u.c.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mīti un varoņi, kā jau iepriekš minēju, mūsdienās vairāk atspoguļojas filmās, seriālos u.c. bieži vien ar karikatūrisku pieskaņu. Piemēram, augstāk redzamajā attēlā redzama reference no sengrieķu mitoloģijas un karikatūriskas multfilmas, kas savā ziņā līdzinās. Šī multfilma saucas ''12 Asteriksa uzdevumi''. Šīs multfilmas galvenais varonis Asterikss gan attēlo Jūliju Cēzaru, bet šai multfilmā ir iekļautas daudzas references no dažādām mitoloģijām un mītiem.

# data[].attributes.body
Lai jums visiem jauka diena!
Neuztraucies traucies- esi pozitīvs.

# data[].attributes.headline
Homēra eposi un to aktualitāte mūsdienās

# data[].attributes.subject
Homēra eposi un to aktualitāte mūsdienās

# data[].attributes.body
Manuprāt šie eposi ir aktuāli arī mūsdienās, jo tiem ir mūsdienām ļoti nereāli stāsti, kas raisa cilvēku interesi uzzināt kā vēl varētu būt izspēlēti dažādi notikumi. Protams arī galvenais fakts- šiem eposiem ir svarīga nozīme, ja tiek runāts par cilvēces vēsturi. Šie eposi, lai gan ir pilni ar dažādiem mītiem, raksturo cilvēka dzīvi šajā vēstures periodā, mums ir dots šāds ieskats uz šo pagātnes daļu. Tātad šo aktualitāti es vairāk balstu uz to, ka šie eposi ir nozīmīga daļa vēstures un arī literatūras apgūšanā un izmantošanā.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mīti vēl joprojām ir sastopami arī mūsdienās. Tai veltītas ir filmas, kā piemēram, attēlā redzamā filma "Nemirstīgie", dažādas dokumentālās filmas, rakstu darbi utt.

# data[].attributes.body
Hēra bija trešajā sengrieķu dievu paaudzē, kas pazīstama kā olimpieši. Saskaņā ar Hēsioda stāstījumu, Rea dzemdēja sešus pasaulē valdošos olimpiešu dievus, tostarp Hēru, Poseidonu, Hadesu, Dēmetru un Histiju, un pēc tam Zevu.
Vēlāk Hēra apprecējās ar Zevu, padarot viņu par olimpiešu dievu karalieni.
Spējas, ņemot no sengrieķu mītiem un varoņteikām:
Lielā dieve Hēra, aigīdas nesēja, Zeva sieva, aizstāv laulību un sargā laulības saišu nepārkāpjamo svētumu. Viņa dod laulātajiem draugiem daudz pēcnācēju un, bērnam dzimstot, dod mātei svētību.
Hēra ir attēlota uz ēkas fasādes Elizabetes ielā .
Hēras zīme ir atrodama zemāk.

# data[].attributes.body
Atmiņas dieviete, cēlusies no titānu dzimtas, Urāna un Gajas meita, dzemdējusi Zevam deviņas meitas — mūzas.
Būdama Urānas (Urāna, Debesu) titāna meita, Mnemosīne bija arī laika dieviete. Viņa pārstāvēja iegaumēšanu, kas nepieciešama, lai saglabātu vēstures stāstus un mītu sāgas pirms rakstīšanas ieviešanas.
Mnēmosines zīme ir atrodama zemāk

# data[].attributes.body
Poiseidons bija ne tikai jūru pavēlnieks, bet arī liels burvis, pazina metalurģiju un skulptūru veidošanu. Tā simbols bija trejdeksnis, atšķirībā no Zeva, Poseidons vienmēr bija labvēlīgs cilvēkiem.

# data[].attributes.body
Poseidons bija viens no divpadsmit olimpiešiem sengrieķu reliģijā un mītos. Viņš
bija zemes, pazemes ūdeņu, valgmes un zirgkopības dievs, bet vēlāk kļuva par jūras, upju, strautu, avotu un jūrnieku aizgādni, kurš pārvalda pasaules ūdeņus. Poseidons varēja jūru gan sabangot, gan nomierināt, tāpēc viņu uzskatīja arī par vētru dievu. Viņš bija atbildīgs arī par zemestrīcēm, turklāt viņu vainoja arī atsevišķu psihisko slimību un epilepsijas izraisīšanā.Poseidona simbols ir delfīns, bet galvenais atribūts – trijžuburis, kas norāda uz viņa varu. Par vēl vienu simbolu tiek uzskatīts arī bullis, kurš saistīts ar Krētas kultūru.

# data[].attributes.body
Persefone ir Zeva un Dēmetras meita, Aīda sieva — pazemes valstības valdniece. Viņa ir iespaidīga, godājama un majestātiska pazemes valstības valdniece, kas īsteno cilvēku lāstus pār mirušo dvēselēm.

# data[].attributes.headline
Mīts-Poseidona rašanās un nākšana pie varas

# data[].attributes.subject
Mīts-Poseidona rašanās un nākšana pie varas

# data[].attributes.body
Poseidons bija Krona un Rejas dēls. Viņu, tāpat kā viņa brāļus un māsas, izņemot Zevu, tūlīt pēc piedzimšanas aprija Krons, bīdamies, ka kāds no bērniem varētu viņu gāzt. Sasniedzis pilngadību, Zevs piespieda Kronu atrīt atpakaļ pārējos bērnus un atbrīvoja Krona brāļus gigantus, hekatonheirus un ciklopus no Tartara. Kopā ar viņiem un saviem brāļiem un māsām Zevs gāza Kronu un pārējos titānus. Pēc kaujas Zevs, Poseidons un Aīds sadalīja pasauli, velkot lozes, - Zevs turpmāk valdīja pār debesīm un gaisu, Poseidons pār ūdeņiem, bet Aīds par mirušo pasauli.

# data[].attributes.body
Titānu Krona un Rejas jaunākā meita. Dievu valdniece, Zeva māsa un sieva. Laulību un ģimenes aizgādne. Šo dievieti simbolizē pāvs, dzeguze un govs.

Hēra bija vienīgā no dieviem, kura spēja mainīt Zeva gribu. Būdama laulību un ģimenes aizgādne, Hēra centās saglabāt savu laulību, tādēļ atriebās Zeva mīļotajām un viņa ārlaulību bērniem. Hērai bija spējas dot laulātajiem draugiem daudz pēcnācēju un, bērnam dzimstot, dot mātei svētību.

# data[].attributes.body
Zeva tēvs Krons baidījās, ka viņa vara būs atņemta no viņa, tāpēc pavēlēja mētei, Rejai, atvest bērnus un pēctam tos visus aprija. Zevs netika aprīts, jo viņš tika apslēpts un tēvam tika iedots liels, ar audumu aptīts akmens. Tēvs uz to uzķērās.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Homēra eposi vēljoprojām ir aktuāli. Aizbraucot uz Grieķiju, vietējie  iedzīvotāji ar lielu prieku stāsta un rāda par saviem Dieviem un kariem.

# data[].attributes.headline
Mīts-Poseidona rašanās un nākšana pie varas

# data[].attributes.subject
Mīts-Poseidona rašanās un nākšana pie varas

# data[].attributes.body
Poseidons bija Krona un Rejas dēls. Viņu, tāpat kā viņa brāļus un māsas, izņemot Zevu, tūlīt pēc piedzimšanas aprija Krons, bīdamies, ka kāds no bērniem varētu viņu gāzt. Sasniedzis pilngadību, Zevs piespieda Kronu atrīt atpakaļ pārējos bērnus un atbrīvoja Krona brāļus gigantic, hekatonheirus, un ciklopus no Tartara. Kopā ar viņiem un saviem brāļiem un māsām Zevs gāza Kronu un pārējos Titānus.
Pēc kaujas Zevs, Poseidons un Aīds sadalīja pasauli, velkot lozes, - Poseidons valdīja pār ūdeņiem, bet pārējie viņa brāļi par debesīm, gaisu, un mirušo pasauli.

# data[].attributes.body
Titānu Krona un Rejas vidējais dēls, Zeva brālis. Jūras, zemestrīču un paisuma viļņu dievs. Šī dieva simboli - zirgs, vērsis, delfīns, trijžuburis (dakša ar trīs zariem).

Poseidonu attēloja kā melnīgsnēju vīrieti ar bārdu, kas bija mitra, piebirusi ar gliemežvākiem.

Poseidons bija Krona un Rejas dēls. Viņu, tāpat kā viņa brāļus un māsas, izņemot Zevu, tūlīt pēc piedzimšanas aprija Krons, bīdamies, ka kāds no bērniem varētu viņu gāzt. Sasniedzis pilngadību, Zevs piespieda Kronu atrīt atpakaļ pārējos bērnus un atbrīvoja Krona brāļus gigantus, hekatonheirus un ciklopus no Tartara. Kopā ar viņiem un saviem brāļiem un māsām Zevs gāza Kronu un pārējos titānus.

Pēc kaujas Zevs, Poseidons un Aīds sadalīja pasauli, velkot lozes, - Zevs turpmāk valdīja pār debesīm un gaisu, Poseidons pār ūdeņiem, bet Aīds par mirušo pasauli (pazemi).

Poseidons vienīgais pretojās Olimpa dievu lēmumam Odisejam ļaut atgriezties Itakā (jo Odisejs bija padarījis aklu Polifēmu, Poseidona dēlu), uzsūtot Odisejam vairākas vētras.

Poseidons ar savu dusmu izpausmi spēja radīt zemestrīces un vētras.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mitoloģija turpina dzīvot. 1997. gadā tika izlaista multfilma vārdā "Herkuless", tur filmas varoņi ir no Homērā eposiem un daži no filmas varoņiem ir dievi, piemēram, Herkuless un Zevs. Šie varoņi arī parādās mākslas darbos un filmās.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Es domāju, ka Homēra eposi ir daļēji aktuāli. Tajos ir attēlotas īstas emocijas u gadījumi, kuriem ir potenciāls daļēji atkārtoties mūsdienās.
No šodien skatu punkta, šie eposi īsti nav uztverti kā nekas vairāk, ka vēsturisks dokuments un senas reliģijas pierādījums.

# data[].attributes.body
Zeva un Lēto, kuru vajāja sadusmotā Zeva sieva Hēra, dēls. Artemīdas dvīņubrālis.

Gaismas, atklāsmes, iedvesmas, dzejas, mūzikas, mākslas, medicīnas un dziedniecības dievs. Šī dieva simboli - saule, lira, gulbis un pele.

Apollonam bija deviņas mūzas: Kalliope (episkās dzejas un daiļrunības mūza), Klio (mūza, kas padara slavenu, vēstures mūza), Melpomene (traģēdijas mūza), Eiterpe (poēzijas un mūzikas mūza), Erato (liriskās un mīlestības dzejas mūza), Terpsihora (dejas un kora dziedāšanas mūza), Talija (komēdijas mūza), Polihimnija (himnu mūza), un  Urānija (astronomijas mūza).

Apollons bija visskaistākais no dieviem. Viņš apzinājās savu skaistumu, tādēļ sodīja ikvienu, kurš neapbrīnoja viņu. Viņa dēls - ārstniecības dievs Asklēpijs.

# data[].attributes.body
Mūsdienās sengrieķu mitoloģija turpina dzīvot kā atsauces un jaunām idejām mūsdienu literatūrā. Kino pasaulē, nav reti skatīties filmu un pamanīt, ka varoņiem fantastikā mēdz būt līdzīgas spējas un pat izskati.
Runājot par komēdisko pusi diskusijā, šie mīti bieži tiek izmantoti kā pamati jokiem par mitoloģijā atrodamajiem atgadījumiem.
Aukstāk ir redzama karikatūra angļu valodā par minētajiem jokiem.

# data[].attributes.headline
Homēra eposi un to aktualitāte mūsdienās

# data[].attributes.subject
Homēra eposi un to aktualitāte mūsdienās

# data[].attributes.body
Šie eposi stāsta par cilvēces vēsturi un sengrieķu dieviem, kuriem bija pārdabiskas spējas, kas mūsienās vairs nav sastopams. Tāpēc, manuprāt, šie eposi ir ļoti nozīmīgi mūsdienās, un aktuāli tos izmantot vēstures stundās, jo tie palīdz sniegt saprotamāku un labāku ieskatu par sengrieķu mitoloģiju.

# data[].attributes.body
Hēra pazīstama kā viena no Olimpa dievietēm, kura pārvalda pār sievietēm, ģimeni, laulību un dzemdībām. Pazīstama arī kā "Karaliene pār Dieviem" un bijusi Krona (zemkopības dievība) un Rejas meita. Bijusi sieva un māsa Zevam (dievu valdnieks, pērkona un debesu dievs). Hēra vienmēr attēlota ar vainagu vai diadēmu uz galvas. Ieguva lielu cieņu no sieviešu puses un Hēru uzskatīja par aizstāvi. Hēras spējas bija nemirstība, mūžīga jaunība, mācēja gan nosvētīt, gan nolādēt.

# data[].attributes.body
Gaismas dievs — zeltmatis Apollons, Zeva dēls piedzima Dēlas salā. Viņa māte Lēto, kuru vajāja sadusmotā Hēra, nekur nevarēja atrast patvērumu. Hēras uzsūtītā pūķa Pītona vajāta, viņa klīda pa visu pasauli, kamēr beidzot patvērās Dēlas salā, kas šai laikā klejoja pa vētrainās jūras viļņiem. Līdzko Lēto spēra savu kāju uz Dēlas, no jūras dziļumiem pacēlās milzīgi stabi un apstādināja šo tuksnešaino salu. Tā palika stāvot tajā pašā vietā, kur tā atrodas vēl tagad. Apkārt Dēlai krāca jūra. Drūmi slējās kailās Dēlas klintis, kur neauga ne zālīte.

Tikai jūras kaijas atrada patvērumu uz šīm klintīm, un tur skanēja to skumjā brēkšana. Bet tad šeit piedzima gaismas dievs Apollons, un visapkārt sāka plūst spilgtas gaismas straumes. Kā zeltā ietērpās Dēlas klintis. Viss piepeši sāka ziedēt un mirdzēt: gan krasta klintis un Kinta kalns, gan ielejas un jūra. Jūsmīgi cildināja jaunpiedzimušo dievu sapulcējušās dievietes, sniegdamas viņam ambrosiju un nektāru. Līdz ar Dieviem līksmoja visa daba.

# data[].attributes.body
ir mirušo valstības valdnieks, kā arī pati mirušo valstība. Sākotnēji šajā vārdā dēvēja tikai dievu, taču tā ģenitīvs nozīmēja (saīsināti) "Aīda mājoklis", un drīz vien arī nominatīvu sāka lietot, lai apzīmētu veļu valstību.
Aīdu kopā ar viņa brāļiem un māsām pēc piedzimšanas aprija Krons, taču Zevs piespieda Kronu viņus atrīt. Vēlāk Aīds kopā ar Zeva atbrīvotajiem dieviem un Krona brāļiem cīnījās ar titāniem, kurus arī uzvarēja. Cīņai Zevs, Poseidons un Aīds no ciklopiem saņēma ieročus - Zevs zibens šautru, Poseidons trejžuburi, bet Aīds - bruņucepuri, kas padara neredzamu. Viņš naktī pirms kaujas iezagās titānu apmetnē un iznīcināja viņu ieročus. Pēc kara trīs dievi lozēja savas valstības - Zevs izlozēja debesis, Poseidons ūdeņus, bet Aīds - pazemi.

Aīds nav nāves dievs (nāves iemiesojums sengrieķu mitoloģijā ir Tanats).

# data[].attributes.body
Šī bilde, kas ir atrodama internetā, liecina, ka sengrieķu mitoliģija nav nekas svešs mūsdienās, un mūsdienās par to tiek runāts internetā. Lai arī mums šķiet, ka Senrgieķu mitoloģija ir garlaicīga tēma, jo nedzirdam, ka par to tiktu runāts ikdienā ,šī mitoloģiskā vēsture ir aktuālāka tēma internetā nekā reālajā dzīvē. Ja internetā interesējas par šo tēmu, tad var atrast daudz dažādus postus, kas ir līdzīgi tieši šim, un tas mums liecina, ka Senrgieķu mitoloģija turpina dzīvot.

# data[].attributes.body
ir jūras valdnieks, viens no galvenajiem Olimpa dieviem. Poseidons ir arī zemestrīču un zirgu dievs. Senākajos uzskatos Poseidons saistīts arī ar auglību (ar valgmi, kas dod auglību).

Poseidons bija Krona un Rejas dēls. Viņu, tāpat kā viņa brāļus un māsas, izņemot Zevu, tūlīt pēc piedzimšanas aprija Krons, bīdamies, ka kāds no bērniem varētu viņu gāzt. Sasniedzis pilngadību, Zevs piespieda Kronu atrīt atpakaļ pārējos bērnus un atbrīvoja Krona brāļus gigantus, hekatonheirus un ciklopus no Tartara. Kopā ar viņiem un saviem brāļiem un māsām Zevs gāza Kronu un pārējos titānus.

Pēc kaujas Zevs, Poseidons un Aīds sadalīja pasauli, velkot lozes, - Zevs turpmāk valdīja pār debesīm un gaisu, Poseidons pār ūdeņiem, bet Aīds par mirušo pasauli (pazemi).Poseidona atribūts ir trijzaris.

# data[].attributes.body
Gaismas dievs — zeltmatis Apollons, Zeva dēls piedzima Dēlas salā. Viņa māte Lēto, kuru vajāja sadusmotā Hēra nekur nevarēja atrast patvērumu. Hēras uzsūtītā pūķa Pītona vajāta viņa klīda pa visu pasauli kamēr beidzot patvērās Dēlas salā kas šai laikā klejoja pa vētrainās jūras viļņiem. Līdzko Lēto spēra savu kāju uz Dēlas, no jūras dziļumiem pacēlās milzīgi stabi un apstādināja šo tuksnešaino salu. Tā palika stāvot tajā pašā vietā, kur tā atrodas vēl tagad. Apkārt Dēlai krāca jūra. Drūmi slējās kailās Dēlas klintis kur neauga ne zālīte

Tikai jūras kaijas atrada patvērumu uz šīm klintīm un tur skanēja to skumjā brēkšana. Bet tad šeit piedzima gaismas dievs Apollons un visapkārt sāka plūst spilgtas gaismas straumes. Kā zeltā ietērpās Dēlas klintis. Viss piepeši sāka ziedēt un mirdzēt: gan krasta klintis un Kinta kalns, gan ielejas un jūra. Jūsmīgi cildināja jaunpiedzimušo dievu sapulcējušās dievietes, sniegdamas viņam ambrosiju un nektāru. Līdz ar Dieviem līksmoja visa daba

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Manuprāt, Homēra eposi mūsdienās ir zaudējuši to nozīmīgumu, kāda tā bija iepriekš. Es uzskatu, ka šie darbi ir svarīgi, jo mums ir dota iespēja iedziļināties kā ir veidojusies cilvēce. Bet diemžēl šie eposi nav tik aktuāli mūsdienu cilvēkiem, lai tos lasītu un pētītu, protams, ir izņēmumi, šos eposus lasa cilvēki, kas interesējas par Sengrieķu mitoloģiju, kā arī skolas programmas ietvaros skolēni. Lielākoties par šiem Sengrieķu dieviem bērni/pieaugušie vairāk uzzin skatoties filmas, seriālus, multfilmas.

# data[].attributes.body
Daudz jaunākas paaudzes bērni pat nezin kas viņš ir tapēc es domāju ka daudz par viņu neinteresējas, bet ir arī daudzi cilvēki kam tieši ļoti patīk tāda veida grāmatas.

# data[].attributes.body
Afrodīte jeb Venēra pazīstama kā mīlestības un skaistuma dieviete. Dzimšana notikusi no Urāna dzimumorgānu iemešanas jūrā, tā rezultātā izveidojot putas. Tāpēc Afrodītes vārds radies tulkojot no grieķu valodas "aphros" ir putas. Afrodītei ir bijušas spējas, kuras rezultējās ar cilvēku mīlestību. Viņai esot piederējusi josta, kuru uzvekot iemīlas pat ja ir sastrīdējušies. Citas dievietes, kā piemēram Hēra, esot aizņēmušās jostu. Afrodītes simboli ir delfīns, roze, spogulis, pērles, gulbis. Tā kā Afrodīte ir nemirstīga, tas nebija iespējams, ka viņa nomirtu dabīgā nāvē vai tiktu nogalināta.

# data[].attributes.body
Kas ir Afrodīte?
Afrodīte ir sengrieķu mīlestības un skaistuma dieviete, kuru romieši identificēja ar Venēru. Viņa bija pazīstama galvenokārt kā mīlestības un auglības dieviete, un laiku pa laikam viņa vadīja laulību. Turklāt Afrodīte tika plaši pielūgta kā jūras un jūrniecības dieviete; viņa tika godināta arī kā kara dieviete, īpaši Spartā, Tēbās, Kiprā un citās vietās.
Kā piedzima Afrodīte?
Grieķu dzejnieks Hēsiods savā eposā Teogonija stāsta, ka Afrodīte piedzima no baltajām putām, ko radīja Urāna, debesu personifikācijas, atdalītie dzimumorgāni pēc tam, kad viņa dēls Krons tos iemeta jūrā. Tāpēc dievietes vārds cēlies no grieķu vārda aphros, kas nozīmē "putas".
Laulība
Zevs piespieda Afrodīti apprecēties ar uguns dievu Hefaistu. Tomēr pāris nebija saderīgs, tāpēc Afrodīte viņu krāpa ar kara dievu Aresu, kā arī daudziem mirstīgajiem, piemēram, Trojas muižnieku Anhisu un jaunekli Adonisu.

Spējas

Kā mīlestības dievietei Afrodītei ir vairāk spēka sajust, iedvesmot un kontrolēt mīlestības un dzimumtieksmes emocijas nekā jebkuram citam dievam. Ir pierādīts, ka viņas spējas ir pietiekami spēcīgas, lai ietekmētu pašu Zevu.

Viņai bija josta, kas lika citiem iemīlēt tās valkātāju. Dažas citas grieķu dievietes, piemēram, Hēra, laiku pa laikam aizņēmās jostu. Afrodītei piemita spējas likt atkal iemīlēties pārim, kas nepārtraukti strīdas.

# data[].attributes.body
Tiek veidotas daudz filmas viena no man viss pazīstamākajām ir filmas par Pērsiju džeksonu diezgan interesantas tiek veidotas reklāmas, mūltenes u.t.t.
Protams astroloģija dažu zvaigžņu nosaukumi. Ir arī firmas nosaukums ''Amazon"

# data[].attributes.body
One, Two, Three come on everybody here we go. viens divi trīs.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mitoloģija turpina dzīvot mūsdienās, jo ASV sporta apģērbu uzņēmums NIKE ir nosaukts grieķu uzvaras dievietes vārdā. Vārds Nike tika nosaukts 1978. gadā no grieķu uzvaras dievietes Nikn. Tās logotips ir Swoosh, un tās preču zīmes marķējuma līnija ir “Just do it”.

# data[].attributes.body
Kas ir Atēna?
Sengrieķu reliģijā Atēna bija kara, rokdarbu un saprāta dieviete. Viņa tika plaši pielūgta, bet mūsdienās viņa galvenokārt ir saistīta ar Atēnām, kurām viņa deva savu vārdu un aizsardzību. Romieši viņu identificēja ar Minervu.
Kā piedzima Atēna?
Atēna, Zeva meita, tika radīta bez mātes un iznāca no viņa pieres. Alternatīvs stāsts bija tāds, ka Zevs norija Metisu, padomu dievieti, kamēr viņa bija stāvoklī ar Atēnu, tādēļ viņa esot piedzimusi no Zeva pieres.
Laulība
Atēnai nebija neviena laulātā/mīļākā. Viņa bija viena no nevainīgajām dievietēm.
Spējas
Viņa bija viena no inteliģentākajiem un gudrākajiem grieķu dieviem. Atēna spēja izgudrot noderīgus priekšmetus , izdomāt labas kara stratēģijas un iedrošināt varoņus. Viņa izgudroja kuģi, ratus, arklu un grābekli.

# data[].attributes.headline
Mīts: Ikars - zēns, kurš pielidoja par tuvu Saulei

# data[].attributes.subject
Mīts: Ikars - zēns, kurš pielidoja par tuvu Saulei

# data[].attributes.body
Līdz ar Mīnotaura nāvi, Mīnoss (Krētas karalis) meklēja kurš pie tā varētu būt vainīgs. Tika vainots Dedals, kurš bija izveidojis labirintu, tāpēc Mīnoss pavēlēja Dedalu aizslēgt un izolēt Knosas pils augstākā torņa galā bez pārtikas un bez ūdens. Dedalam bija dēls Ikars (Icarus), kuram arī bija nolemts sēdēt tornī. Bet viņi bija ļoti gudri un tika izdomāts bēgšanas plāns. Viņi izmantoja augšējās spārēs guļošo baložu astes spalvas, apvienoja ar bišu vasku no ligzdas un izveidoja četras lielas spārnu formas.  No sandelēm izgatavoja ādas siksnas, tad izleca no torņa un lidoja uz Sicīliju. Dedals brīdināja Ikaru nelidot pārāk tuvu Saulei, lai neizkustu spārni. Ikars nepaklausīja un pielidojot pārāk tuvu Saules dievam Heliosam, viņa vaska spārni izkusa un zēns krītot ietriecās lejā jūrā.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Homēra eposi vienmēr paliks kā daļa no vēstures. Mūsdienās ir vairāki veidi kā šie eposi tiek attēloti - ar izrādēm, video, teātriem un vēl dažādām variācijām. Tie, manuprāt, vairs nav tik aktuāli, bet par tiem ir vērts runāt skolās un tos aktualizēt, lai izplatītu un attīstītu zināšanas par kādreizējo pasauli. Tagad dievu un dieviešu vārdi tiek arī likti dažādos nosaukumos (dzērienos, cilvēku vārdos, utt.).

# data[].attributes.body
Midas stāsts ir populārs mīts, ko izmanto, lai saistītu alkatības sekas. Viņš bija spēcīgs Frīgijas ķēniņš, tomēr Midas vienmēr gribēja iegūt vairāk naudas, tāpēc viņš lūdza dieviem, lai pārvērstu visu, kam viņš pieskārās par zeltu. Dievi piepildīja ķēniņa vēlmi, bet viņa jaunā spēja izrādījās nekas vairāk kā lāsts. Viņš nevarēja ēst, jo uzreiz kā ēdiens nonāca saskarē ar Midasu, tas pārtapa par zeltu. Izmisumā viņš lūdza dieviem piedot savu alkatību un atgriezt viņu normālā stāvoklī. Dievi piepildīja viņa vēlmi. No šī brīža Midas sāka dalīties ar savu laimi ar cilvēkiem, kļūstot par karali, kas bija daudz dāsnāks un mīļāks ar saviem ļaudīm.

# data[].attributes.body
Par sengrieķu mītiem tiek vējoprojām runāts skolās, tādā veidā tos pa jaunam aktualizējot citās paaudzēs. Dieviešu un dievu vārdus izmanto mūsdienās, kā piem (skat. bildi) "Apollo", kurš nosaukts pēs Saules dieva un tiek izmantots NASA kosmosa izpētēm.

# data[].attributes.body
ir grieķu drosmes un kara dievs. Viņš ir viens no divpadsmit olimpiešiem, kā arī Zeva un Hēras dēls.
Ares iemieso fizisko varonību, kas nepieciešama panākumiem karā.
Asociācija ar Ares piešķir vietām un objektiem mežonīgu, bīstamu vai militarizētu kvalitāti.

# data[].attributes.headline
Homēra eposi un to aktualitāte mūsdienās

# data[].attributes.subject
Homēra eposi un to aktualitāte mūsdienās

# data[].attributes.body
Manuprāt, mūsdienās Homēra eposi nav tik aktuāli kā senāk. Es uzskatu, ka ir svarīgi par tiem mācīties un interesēties, jo tajos attēlots nozīmīgs senā laika cilvēka pasaules redzējums, kas mūsdienās ir vērtīgi, jo tas palīdz labāk izprast vēsturi un kādreizējo reliģijas izpausmi un nozīmi. Lielākoties Homēra eposi mūsdienās labi zināmi tikai skolēniem vai cilvēkiem, kas aizraujas ar mitoloģijas pētniecību, tomēr jāatzīst, ka vārdi kā Homērs, Zevs un Hektors ir dzirdēti gandrīz ikvienam.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mīti turpina dzīvot arī mūsdienās. Visvairāk aktuāli tie ir internetā un filmās kā arī vairāki cilvēku, dzērienu, uzņēmumu nosaukumi balstīti uz sengrieķu vārdiem, kā piem. informatīvi izklaidējošais interneta portāls "Apollo", multfilma "Herkuless" utml.

# data[].attributes.body
Dionīss bija kaislību, ciešanu un vīnkopības dievs.
Dionīss ir Zeva un Semeles dēls, kurš piedzima brīdī, kad Zevs pēc Semeles lūguma parādījās visā tā godībā, jo Zeva sieva dieviete Hēra esot teikusi, lai Semele to palūdzot. Semele mirusi no Zeva zibeņiem, taču dēlam apkārt apaugušas biezas efejas, kas viņu aizsargāja no liesmām. Dēls bijis vājš, tāpēc Zevs to iešuva savā gurnā, pēc tam Dionīss piedzima vēlreiz.
Dionīsam bija savs kults, kurā sākumā viņu apraudāja, pēc tam pārdzīvoja viņa nāvi un vēlāk līksmojās par viņa atdzimšanu.
Dionīss spēj dot auglību augiem.

# data[].attributes.body
Titānu Krona un Rejas vidējā meita. Auglības, ražas, zemkopības, dabas un gadalaiku dieviete. Šīs dievietes pārziņā bija arī dzīves un nāves cikls. Dēmetra un viņas meita Persefone ir centrālie tēli Eleisīnas mistērijās (slepenās reliģiskās ceremonijās; Eleisīnas mistērijas saistītas ar gada auglīgā perioda sākšanos). Dēmetras simboli - magone, kvieši, lāpa, pārpilnības rags un cūka.

# data[].attributes.body
Zeva un nimfas Majas dēls. Dievu vēstnesis, ceļinieku, ganu, tirgotāju, peļņas, daiļrunības, arī atlētu dievs. Mirušo dvēseļu pavadonis uz pazemes valstību. Hermeja simboli - kaduceja (zizlis, kuru apvij divas čūskas, augšpusi rotā divi spārni; šis zizlis spējis samierināt cilvēkus), spārnotas sandales un cepure, stārķis, bruņurupucis.

Dievs - triksters. Lai novērstu Hermeja vēlmi izjokot citus dievus, Zevs iecēla viņu par ziņnesi. Lai spētu ātri pārvietoties pa pasauli, Hermejam pie apaviem tika piestiprināti spārni. Mīti vēsta, ka Hermejs esot izgudrojis mērus, skaitļus, ābeci, un sniedzis šīs zināšanas cilvēkiem.

# data[].attributes.body
Pastāv tāds mīts, ka mirušo pasaula ir drūma vieta, ka tur valda tikai tumsa, bailes un visus pārņem šausmas. Saules stari tur nekad nespīd. Tur blakus svētā upe liek aizmirst par dzīvi uz zemes. Aīdas laukos augot bāli, bāli ziedi. Virs šiem bālo ziedu laukiem lidinoties mirušo ēnas.

# data[].attributes.body
Zevs ir debesu, zibens un pērkona dievs sengrieķu reliģijā, kurš valda kā Olimpa kalna dievu karalis.

Zevs ir Krona un Rejas dēls, jaunākais no viņa dzimušajiem brāļiem un māsām, lai gan dažreiz tiek uzskatīts par vecāko.
Zevs ir precējies ar Hēru, no kuras parasti tiek teikts, ka viņam ir tēvs Aress, Hebe un Hēfaists.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Manuprāt, kā kuram. Varbūt mūsu vecuma posmam tas nav gluži ieinteresējoši, bet vecākai paaudzei varētu būt daudz interesantāk šo visu uztvert. Vai mūsdienās tie ir aktuāli? Es teiktu, ka gluži kā nē, jo mūsdienās mēs vairāk pievēršamies mūsdienu lietām, mūsdienu problēmām nevis tam kas bija pagātnē un tam kas jau ir atrisināts. Protams, domāju, ka jebkuram palasīt Homēra eposus būtu interesant, saprast kā tajos laikos dzīvoja cilvēki un kādi bija uzskati.

# data[].attributes.body
Atēna, zeva meita, ir sengrieķu mitoloģijas gudrības un kara dieviete . Viņa ir īpaši pazīstama ar savām stratēģiskajām prasmēm karadarbībā un bieži tiek attēlota kā varoņu pavadone un varonīgo centienu patrones dieviete.

Atēna ir mīļākais Zeva bērns; neviena māte viņu nesagādāja. Tiek uzskatīts, ka viņa izcēlās no Zeva galvas, pilngadīga un tērpta bruņās ar ieročiem rokās.
Atēnas simboli - pūce, olīvu zars.
Atēnu bieži vien attēlo kopā ar sengrieķu varoņiem kā viņu padomdevēju.

# data[].attributes.body
Glauks bija jūras dievība sengrieķu mitoloģijā. Viņš esot bijis parasts zvejnieks, kas reiz ievērojis, ka zivis, kuras viļņi izmet krastā, uzkrāj jaunus spēkus un metas atpakaļ jūrā. Viņš pakošļāja dažus stiebriņus piekrastes zāles un uzreiz sajuta vēlmi mesties jūrā, tādējādi kļūdams par dievību.
Par Glauka mītu bija daudz versiju. Saskaņā ar racionālistisko interpretāciju viņš bija labs zvejnieks . Pēc citas interpretācijas viņš bija zīlnieks, kas dzīvoja uz salas un rādīja navigatoriem ceļu

# data[].attributes.body
Mīts par Zeva izcelsmi un nākšanu pie varas.

Rejai un Kronam bija seši bērni, taču visus, izņemot Zevu, aprija pēc to dzimšanas, jo uzzināja par to, ka nākotnē viens no bērniem varētu to gāzt, tāpat kā viņš izdarīja ar savu tēvu. Zevs izglābās, jo Reja iedeva Kronam aprīt akmeni, bet dēlu paslēpa Krētas salā. Sasniedzis pilgadīmu, Zevs piespieda Kronu atgriezt pārējos bērnus un atbrīvot Krona brāļus no Tartara. Kopā viņi gāza kronu un pārējos titānus. Pēc kaujas Zevs un viņa vecākie brāļie (Poseidons un Aīds) sadalīja pasauli, velkot lozes - Zevs turpmāk valdīja pār debesīm un gaisu, Poseidons pār ūdeņiem, bet Aīds par mirušo pasauli. Zemi (Gaju) nevarēja iegūt valdīšanā, un katrs pār to valdīja pēc spējām. Gaja bija neapmierināta ar to, kā Zevs bija izturējies pret titāniem, kuri bija viņas bērni, tāpēc drīz pēc dievu valdnieka troņa ieņemšanas viņam nācās cīnīties ar citiem Gajas bērniem- briesmoņiem Tīfonu un Ehidnu. Viņš sakāva Tīfonu un ieslodzīja viņu zem kalna, bet Ehidnu un viņas bērnus atstāja dzīvus nākamajiem varoņiem.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mitoloģija mūsdienās pastāv, to pierāda, piemēram, šī izstāde Mūkusalas mākslas salonā. Izstāde saucas "Mītu koordinātes". Šajā izstādē var apskatīt sengrieķu mākslu, kā tā ir attēlota un palasīt par to. Sengrieķu mitoloģijā ir sastopama mūsdienās un manuprāt būs arī ilgi turpmāk, jo tas visiem ir interesanti kā tad tie Dievi u.t.t. dzīvoja pirmo mums un kas mums no viņiem ir saglabājies.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli? 

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli? 

# data[].attributes.body
Manuprāt, Homēra eposi nav īsti aktuāli mūsdienās, jo mūsdienu paaudze ir ieinteresēta citās lietās vairāk. Protams, ir cilvēki, kam interesē sengrieķu mitoloģija un tā laika izjūtu izprašana, taču pārsvarā viņa eposi tiek izmantoti kā vēstures stundu materiāls, lai skolēni iepazītos ar to laika ticību un kultūru.

# data[].attributes.body
Apollons ir gaismas dievs. Viņš ir Zeva un Lēto dēls, dzimis Dēlas salā. Artemīdas dvīņu brālis. Hēra ienīda Lēto, tāpēc to vajāja. Lēto paglābās Dēlas salā, kas bija drūma un kurā neauga pat zāle. Kad piedzima Apollons, tad visapkārt sāka spīdēt gaisma, viss sāka ziedēt. Jaunpiedzimušo Apollonu cildināja dažādas dievietes.
Apollonam bija deviņas mūzas, viņš bija visskaistākais no dieviem. Apollons sodīja ikvienu, kurš neapbrīnoja viņa skaistumu.
Apollons spēj pareģot nākotni.

# data[].attributes.body
Sengrieķu mitoloģija ir ļoti aktuāla mūsdienas, ja paskatās uz o no citas puses. Kā piemērs var būt uzņēmumu nosaukumi un uz sengrieķu mītu pamata veidotie romāni un filmas, piemēram, disney multfilma "Herkuless" vai organizācijas NASA kosmisko lidojumu projekta nosaukums tika dēvēts par godu gaismas un saules dievam appolonam. Projekta nosaukums ir ''Apollo program''.

# data[].attributes.body
Valdniekam Agēnoram bija ļoti skaista meita vārdā Eiropa. Zevs ieraudzīja Eiropu un izlēma viņu nolaupīt. Eiropa draiskojās jūras krastā ar savām draudzenēm, kad pēkšņi parādījās zelta vērsis, par ko Zevs bija pārvērties. Vērsis piegāja pie Eiropas un pēc kāda brīža tā viņam uzsēdās virsū. Tad viņš ieskrēja jūrā ar Eiropu viņam uz muguras un aiznesa viņu uz Krētu. Tur viņa kļuva par Zeva sievu un viņiem piedzima trīs dēli.

# data[].attributes.headline
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.subject
Kā vērtējami Homēra eposi no šodienas skatu punkta? Vai tie joprojām ir aktuāli?

# data[].attributes.body
Manuprāt, ka, lai arī Homēra eposi nav tik aktuāli mūsdienās, tie joprojām ir diezgan aktuāli. Tie varbūt nav aktuāli notikumu ziņā, taču emocionālajā ziņā tie ir svarīgi, jo attēlo to pašu, ko mūsdienās cilvēki izjūt. Piemēram, kā Ahillejs un Priams kopā pārdzīvoja par saviem tuviniekiem, ko zaudēja karā, kaut gan abi ir no pretējām pusēm. Tas parāda to pašu, kas notiek mūsdienās. Cilvēki var būt ienaidnieki, taču, ja viņi ir kaut nedaudz cilvēcīgi, viņi jutīs līdzi pat ienaidniekam.

# data[].attributes.body
Mūsdienās sengrieķu mitoloģija turpina tikt parādīta dažādos veidos- tā tiek atainota filmās, seriālos, grāmatās, pat mūzikā.
Daži no piemēriem varētu būt grāmatu sērija "Pērsijs Džeksons un Olimpieši", kurā stāstīts par Poseidona dēlu Pērsiju un viņa piedzīvojumiem. Vīna dievs Dionīss ir pieminēts BTS dziesmā "Dionysus", kurā viņu izmanto kā atsauci par to, ka jādzīvo brīvi un jāignorē kritika.