# data[].attributes.body
Baltvydžio, Baltvyžio, Baltvyžių giria) – didžiausiasEuropojereliktinis lygumųmiškas, išsidėstęsLenkijoje irBaltarusijoje. Giria sudaro Belovežo nacionalinį parką, kuris 1992 m. įtrauktas į UNESCOpasaulio paveldo sąrašą

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/forms/d/1-scXPMXpNlNeLq6lIMgsYA636ltvM5C_fCotQgPiXTo/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
šaltinis google vaizdai

# data[].attributes.body
Šaltinis https://lt.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Lenkijos_e%C5%BEerai

Sudaro

Dojlidų tvenkiniai

Žygimanto Augusto ežeras

Semiatičės marios

Siemianovskių ežeras

# data[].attributes.headline
Lenkijos saugoma teritorija ''Bebros NP''

# data[].attributes.subject
Lenkijos saugoma teritorija ''Bebros NP''

# data[].attributes.body
(592 kv. km) įkurtas 1993 m, yra Palenkės vaivadijoje. Tai didžiausias NP Lenkijoje. Jame saugoma pelkėta Bebros įduba ir Bebros upė, pelkių kraštovaizdžiai, bebrai.

# data[].attributes.body
Šaltinis https://lt.wikipedia.org/wiki/Dravsko_e%C5%BEeras

Dravsko ežeras (lenk. Drawsko; vok. Dratzigsee) – ežeras Dravsko ežeryne, Vakarų Pamario vaivadijoje, Lenkijoje. Ežero plotas 19,56 km², ilgis 12,9 km, o plotis 3,9 m. Didžiausias gylis 79,7 m, tai antras pagal gylį ežeras Lenkijoje.

# data[].attributes.body
Šaltinis https://lt.wikipedia.org/wiki/%C4%8Coso_e%C5%BEeras

Čoso ežeras – ežeras šiaurinėje Lenkijoje (Varmijos Mozūrų vaivadija), prie Mrongovo miesto.

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Bial%C4%97_%28e%C5%BEeras%29

Bialė (lenk. Jezioro Białe) – ežeras Lenčnos-Vlodavos lygumoje, rytų Lenkijoje, Liublino vaivadijoje, Vlodavos apskrityje, Vlodavos valsčiuje. Ežero pakrantėje įsikūręs Okuninkos kaimas. Ežere veisiasi šios žuvų rūšys: seliava, paprastoji aukšlė, paprastoji kuoja, paprastoji raudė, paprastasis karšis, paprastasis karpis, ešerys, ungurys, europinė lydeka, vėgėlė, lynas, paprastieji karosai ir paprastasis šamas.

# data[].attributes.body
Šaltinis: https://lt.wikipedia.org/wiki/Domb%C4%97

Dombė (lenk. Dąbie arba Jezioro Dąbskie, vok. Dammscher See) – ežeras Odros deltoje, šiaurės vakarų Lenkijoje, Ščecine. Į pietus nuo ežerio esantis Šcecino rajonas taip pat vadinamas Dombe.

# data[].attributes.body
1.Bialė (ežeras)
2.Čoso ežeras
3.Dombė
4.Dravsko ežeras
5.Drūso ežeras
6.Gardnas
7.Geldapės ežeras
8.Goplas
9.Jeziorakas
10.Lebo ežeras
11.Mauras
12.Medvė
13.Morske Okas
14..Mozūrijos ežerynas
15.Negocinas
16.Sniardvai
17.Taltai

šaltinis https://lt.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Lenkijos_e%C5%BEerai

# data[].attributes.body
Augalija

Slėnyje esanti Rospudos upė išsiskiria savo vandens lygiu, kuris beveik visada būna ganėtinai aukštas, todėl upės pakrantės nėra labai apžėlusios įvairiais augalais. Upės aplinka daugelyje vietų nėra paliesta žmogaus, todėl ji yra išlaikiusi savo savitumą. Upės žemupyje yra žemapelkės, kurių plotas yra apie 100 ha ir kuriose auga įvairūs augalai. Tai įvairios nendrių rūšys Phragmitetum australis, Phalaridetum arundinaceae, Glycerietum maximae,alijošinis aštrys (Stratiotes aloides), Caricetum appropinquatae, Cicuto-Caricetum pseudocyperi, Caricetum distichae, Caricetum ripariae ir Thelypteridi-Phragmitetum. Upės slėnyje yra nemažai saugomų augalų rūšių, tai apie 20 rūšių gegužraibinių (orchidinių šeimos gėlė). Tai trečdalis visų Lenkijoje augančių gegužraibinių rūšių. Tarp jų yra medauninkas (Herminium monorchis), kuriam Rospuda yra vienintelė natūrali buvimo vieta (šis augalas įrašytas į Lenkijos ir Lietuvos raudonąją knygą).

Gyvūnija

Slėnyje galima sutikti retų gyvūnų rūšių, kaip vilkų, lūšių, kurtinių, baltnugarių genių ir mažųjų erelių rėksnių. Slėnio žemupyje gyvena įvairių gamtos apsaugos saugomų gyvūnų, tai įvairūs bestuburiai Unio crassus, šarvuotoji skėtė (Leucorrhinia pectoralis), pleištinis laumžirgis (Ophiogomphus cecilia),didžioji bedantė (Anodonta cygnea), medicininė dėlė (Hirudo medicinalis). Taip pat saugomos žuvų rūšys, įrašytos į Lenkijos raudonąją knygą: paprastoji kartuolė (Rhodeus sericeus) ir paprastasis vijūnas (Misgurnus fossilis). Upėje gyvena upiniai bebrai (Castor fiber), ūdros (Lutra lutra), šikšnosparniai:vandeninis pelėausis (Myotis daubentonii) ir kūdrinis pelėausis (Myotis dasycneme). Upės slėnyje ir šalia esančioje Augustavo girioje yra saugomos kelios paukščių rūšys, iš kurių greičiausiai nykstantis, į Lenkijos raudonąją knygą įrašytas, tulžys (Alcedo atthis).

Šaltinis https://lt.wikipedia.org/wiki/Rospudos_sl%C4%97nis

# data[].attributes.body
Klimatas. Kontinentinis, bet yra ir jūrinio klimato bruožų. Lenkijos klimatą veikia Atlanto vandenynas, todėl šiaurėje ir vakaruose klimatas labiau jūrinis nei kitose Lenkijos dalyse.Žiemos šaltos ir drėgnos, vasaros šiltos. Vėsus vėjas dominuoja lygumose vėlyvą rudenį ir žiemą. Šiuo metų laiku reikėtų tikėtis nemažai kritulių ir šiek tiek sniego. Vasaros Lenkijoje daug švelnesnės. Tatruose ir Sudetų kalnuose sniego būna nuo vėlyvo rudens iki ankstyvo pavasario. Mėgstantys slidinėti Lenkijoje turėtų apsilankyti žiemos mėnesiais. Karščiausia Lenkijos dalis yra Silezijos žemumos, veikiamos Atlanto klimato. Čia debesis sulaiko kalnai, todėl daug saulėtų dienų. Sausio mėnesį Silezijoje vidutinė temperatūra yra apie - 1,5 laipsnio; žiema čia švelni. Vasara trunka apie 100 dienų, vidutinė temperatūra apie 18,5 laipsnio šilumos. Vėsiausias regionas yra šiaurės rytuose esantys Suvalkai. Klimatas čia artimas Skandinavijai. Kontinentinis klimatas lemia, kad vasaros čia karštos, o žiemos šaltos. Sausio mėnesį vidutinė temperatūra yra apie - 5 laipsniai, vasarą - apie 17,5 laipsnio.Vasara Suvalkuose trumpiausia visoje Lenkijoje - ji trunka vos 60 dienų.

Vidutinės temperatūros. Sausis: pakrantėje ir vakaruose 0 - -1°, šiaurės rytuose - 4,5° - - 5,5°, kalnuose (pietuose) - 7°.
Liepa: pakrantėje 16,5°, pietuose 19°.
Krituliai: 600 mm per metus.

Šaltinis http://toptravel.lt/salys/lenkija/

# data[].attributes.body
Lenkija yra Vidurio Europos šalis. Jos kraštovaizdis kinta nuo maižai raižytos pajūrio lygumos šiaurėje, kurią piečiau keičia lyguma su Baltijos kalvagūbriu, Vidurio Lenkijos lyguma, kurią dar piečiau keičia kalnuotas kraštovaizdis, ties Slovakijos siena pasibaigiantis Sudetų ir Karpatams priklausančių Aukštųjų Tatrų kalnais. Pietryčiuose yra Mažosios Lenkijos ir Liublino aukštumos.

# data[].attributes.body
Šaltinis http://metabaltic.lt/lenkija-pl/ ir http://toptravel.lt/salys/lenkija/

Geografinės koordinatės: 52 00 N, 20 00 E

Plotas:

bendras: 312,689 km²

sausuma: 304,465 km²

vandenys: 8,222 km²

Geografinė padėtis. Lenkija yra centrinėje Europos dalyje. Didžiąją šalies dalį užima lygumos, bet pietinėje ir pietrytinėje dalyse yra nemažai kalnų, ežerų.

Kranto linija: 491 km

# data[].attributes.body
1.Valstybė
2.geografinė padetis
3.reljefo ypatumai
4.Klimatas
5.augalija ir gyvunai [ geografinės zonos]
6.vidaus vandenys [ezerai]
7.Saugumos teritorijos,ju svarba .apsauga
8.Vieną saugoma teritorija,apibudinti placiau.