# data[].attributes.body
Mentorica: Paola Gović

# data[].attributes.body
Napisala knjižničarka Marina Delić-Nikić

# data[].attributes.body
Igrokaz izvode učenice 4. b razreda (mentor Helena Šarić)

# data[].attributes.headline
Dražen Petrović kroz likovne radove učenika 2. b razreda

# data[].attributes.subject
Dražen Petrović kroz likovne radove učenika 2. b razreda

# data[].attributes.body
(mentorica: Emilija Markoč)

# data[].attributes.body
Učenici: Helena Belamarić, Jere Čvrljak, Gabriela Filipi, Sara Jakšić. Tina Lalić, Ema Ljubić, Dino Miletić-Ramić, Gabriela Perković i Cvita Skorić.
Mentorica: Žana Klisović

# data[].attributes.body
Ema Ljubić, 6.a
mentorica: Zorica Skroza

# data[].attributes.body
Učenici: Solo Lamiya, Radovčić Paola i Vulinović-Zlatan Petra.
Učiteljica: Žana Klisović

# data[].attributes.body
učenik: Mihovil Badžim, 5.b
mentorica: Zorica Skroza

# data[].attributes.body
2. a razred
Mentorica: Ivana Guberina

# data[].attributes.body
učenica: Lara Protrka
mentorica: Zorica Skroza

# data[].attributes.body
učenica: Ema Matić, 5.b
mentorica: Zorica Skroza

# data[].attributes.body
Ivano Ilić, 6.a
mentorica: Zorica Skroza

# data[].attributes.body
HOKI POKI ples
Mentorica: Antonija Šarić

# data[].attributes.body
Mentorica: Miranda Đangradović

# data[].attributes.body
Mario Nardelli: Slava, slava

# data[].attributes.body
Dorian Zovko, 8.a

# data[].attributes.body
Erasmus+ projekt

# data[].attributes.attachment_link.description
TOUCH this image to discover its story. Image tagging powered by ThingLink

# data[].attributes.body
Erasmus+ projekt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

Fanzin nastao kao produkt Erasmus+ projekta

1. 1. SADRŽAJ 2 Sadržaj / Sudionici 3 Editorial 4 Caturo - mali ratnik iz Castro de São Lourenço 5 Povratak Dom Sebastiana 6 Prelazeći rijeku 7 Aktivnosti u prirodi 8 Biljke slanuše u Parku pri- rode 9 Portugalska kuhinja 10 / 11 Rijeka Krka i rijeka Cavado 12 Douro i Porto- Unescova kulturna baština 13 Alge - organski fertilizator 14 Ribari 15 Sargaceirosi iz Apulie 16 Kako apraviti Sargaseiros magnete 17 Važni brodovi iz Portugala i Cipra 18 Dojmovi učenika 19 Strip SADRŽAJ / SUDIONICI 2 Escola Básica de Apúlia, Apúlia, Esposende, Portugal Primary School of Skopelos, Lesvos, Grčka Osnovna škola Jurja Šižgorića, Šibenik , Hrvatska Učitelji: Ivana Rupić, Anita Matić and Ivana Dujić Students: Cvita Skorić, Gabriela Perković, Ante Vlahov and Andrija Šunjara The school community: Erasmus students, parents, teachers and staff. Dimotiko Scholeio Daliou 2, Dali, Cipar Učitelji: Kakia Angelidou and Klitos Shengas. Učenici: George Olymbiou, Pantelis Solomou, Gabriella Kamenou and Veronika Kamenou Učitelji: Angela Tsakyri, Chatzikonstantinou Dimitra Učenici: Athanasia Ververi, Smaragda Eleftheriadou, Louiza Karakontaki, Eleni Trichona, Maria Tsompanelli Učitelji: Maria Sliz i Paulina Niegowska Students: Pawel Jasic, Kasandra Miszewska, Martyna Czapla i Kaja Zlocka The T. Kościuszko Primary School No 1, Mierzęcice, Poljska

2. 2. EDITORIAL 3 Naša obrazovna zajednica bila je presretna što je ugostila Erasmus partnere s Cipra, Hrvatske, Grčke i Poljske. Bili su to vrlo važni dani za sve nas. S velikom smo naklonošću i zadovoljstvom pripremili ovaj tjedan aktivnosti za učenje o vašoj i našoj kulturi, a prije svega za trenutke radosti i prijateljstva. Svi se slažemo da je Erasmus projekt jedno fantastično iskustvo. Daje nastavnicima i učenicima mogućnosti za osobnu i kolektivnu interakciju, a također omogućuje da svi rastu kao pojedinci u multikulturalnom okruženju. Iskustvo života nekoliko dana s drugim učenicima, dijeljenje navika, razumijevanje njihovog načina života obogaćuje, pomaže našim učenicima da rastu i sazrijevaju, da pogledaju druge kulture na prijemčiviji način i shvate bogatstvo raznolikosti. od njih zajednički identitet - europski identitet. Tema našeg projekta, Europska baština, a posebno u Portugalu prirodna baština, želi skrenuti pozornost na važnost odnosa između ljudi, zajednica, mjesta i njihove povijesti, pokazujući kako se baština i priroda presijecaju u svojim različitim izrazima. Vrlo je važno osvijestiti mlade o potrebi očuvanja i vrijednosti ovog odnosa. Sve zemlje imaju mjesta od značaja za kulturnu, ali i prirodnu baštinu i na njih su istinski ponosna. Ovaj Erasmus projekt omogućava nam da ih naučimo bolje poznavati, uvažavati i dijeliti. Mi volimo biti dio ove „Erasmus obitelji". Pomoćnica ravnatelja u Escoli Básica de Apúlia, Tereza Felício. Agrupamento de Escolas António Correia de Oliveira Escola Básica de Apúlia Avenida da Praia, S/N 4740-033 Apúlia Esposende Portugal

3. 3. Caturo : Mali ratnik iz Castro de São Lourenço 6 Primary School of Skopelos Lesvos, Grčka Nekoć davno, prije otprilike 2000 godina, postojao je mali dječak po imenu Caturo. Rimljani su često napadali obale Portu- gala, pa je Caturova obitelj napustila svoj dom i otišla u planine kako bi bila sigurna i pazila na rimske brodove. Ali njihova je zemlja ipak bila osvojena .... Rimljani su često hvatali ljude i tjerali ih da rade na farmama, plaćaju im poreze, čak su ih slali u Rim da rade kao robovi. Caturova obitelj gradila je male okrugle kuće od kamena, sa slamnatim krovovima, u kojima su živjeli u šumi. Imali su pro- stor za kuhanje iznad vatre u sredini sobe, zajedničku prostoriju za spavanje, spremište za odlaganje stvari i radionicu s alatom za Caturovog oca koji je bio kovač. Caturo je s djedom odlazio u ribolov, pomagao u kućanskim poslovima, nabavljao drva za vatru, skupljao orahe i gljive iz šume i strugao sol. Također je volio pomagati ocu u radionici, naučivši tako kovačku vještinu. Ali jednog dana Rimljani su stigli na planinu ...

4. 4. POVRATAK DOM SEBASTIANA 5 Osnovna škola Jurja ŠiŽgorića Šibenik, Croatia U Esposende smo stigli kasno u noć. Kišilo je. To nas je stvarno iznenadilo. Kišu nismo očeki- vali u sunčanom Portugalu. Ali još više nas je iznenadila sirena koja se čula cijelu noć. Nikad nismo čuli takvu sirenu. Ujutro smo saznali o čemu se radi. Bila je to sirena zbog magle s obli- žnjeg svjetionika. Grad Esposende nalazi se na ušću rijeke Cavado u Atlantski ocean. Zbog veli- ke količine vlage u zraku, hladnijim jutrima mo- že često nastajati magla. Činilo nam se, među- tim, da je magla razljutila stanovnike grada jer ih nismo mnogo vidjeli na ulicama. Ali saznali smo da magla ima posebno značenje za Portugalce. Radi se o legendi o povratku kralja Sebastiana. Nestao je (pretpostavlja se da je ubijen u akciji) u bitci za Alcácera Qui- bira. Sebastiana I često nazivaju Željenim ili Spavaćim, jer je portugalski narod čeznuo za njegovim povratkom, kako bi okončao propada- nje Portugala koje je počelo nakon njegove smr- ti. Smatra se portugalskim primjerom kralja iz planinskih legendi, jer portugalska tradicija naj- avljuje njegov povratak, u maglovitu zoru, baš onda kad je Portugalu najpotrebniji. Koliko kralj Sebastijan znači za grad Esposende, vidi se i po kipu kojeg su stanovnici postavili u čast njegovog proglašenja Esposendea gradom. Također, mnogi restorani nose ime u njegovu čast.

5. 5. 6 PRELAZEĆI RIJEKU Escola Básica de Apúlia, Apúlia, Esposende, Portugal Rijeka Cávado bogatstvo i ljepotom svog korita i njegovih obala, čini važan dio prirodne baštine sjevernog Portuga- la. Jednom davno, prije postojanja mosta, oni koji su putovali prema sjeveru zem- lje i Galicije u Španjolskoj prelazili su rijeku brodom zvanim "Barca do Lago - jezerski brod". Ovaj je brod prevozio ne samo hodočasnike na putu za Santi- ago de Compostela, već i kraljeve, kraljice i druge plemiće na putu do njihovih kuća za odmor na sjevernoj obali. Na objema je obalama bilo nau- tičara koji su izlazili u susret zahtjevima putnika. Danas, replika ovog zanata oduševljava mještane i turiste kroz obilaske koje je Belmiro Penetra, bivši olimpijski kanuista koji poznaje Cávado, godi- nama vježbao. Iskorištavajući prirodne i kulturne resurse regije, cilj je stvoriti mogućnosti za one koji su željni novih iskustava i uživanja u prekrasnim prirodnim kra- jolicima riječnih obala. Dok smo prelazili rijeku uživajući u njenim mirnim i prostranim vodama uzduž niske obale, bilo nam je jasno zašto se nekoć zvalo jezero. Kroz ove obilaske prirodna baština regije postaje poznata i podiže se svijest ljudi o potrebi njene zaštite i očuvanja. Istovremeno je to nevjerojatno mjesto za prijatelje i obitelji koji će provoditi vrijeme uživajući u ljepoti mjesta, sportskim aktivnostima i izletištu na obalama rijeke.

6. 6. AKTIVNOSTI U PRIRODI 7 Dimotiko Scholeio Daliou, Dali, Cipar Kanu: Djeca su se upoznala s elementom vode. Vidjeli su riblje i biljne vrste Portugala, šetali su blatnim polji- ma i vozili kanu rijekom. Orijentacijsko snalaženje: Na brdu na kojem se nalazi Castro de São Lourenco nalazi se drevno naselje. Tamo su djeca bila uključena u orijentacijske aktivnosti. Učili su kako čitati kartu, orijentirati se u šumi, surađivati u velikim timovima i locirati različite elemente u prirodi. Penjanje: Nakon stavljanja posebne opreme za penjanje, učenici su krenuli s penjanjem. Upoznali su se i s florom Portugala.

7. 7. BILJKE SLANUŠE U PARKU PRIRODE 8 Escola Básica de Apúlia Apúlia, Esposende, Portugal Poslijepodne prvog dana u Portugalu, došlo je vrijeme za šetnju prirodom, a ta to smo izabrali park prirode Sjeverna obala. Imali smo priliku promatrati prekrasne krajolike koje nam pružaju obale rijeke Cávado. Za pomoć u našoj avanturi pozvali smo profesora Artura Viana, odgovornog za promociju aktivnosti u parku i bivšeg učitelja naše škole. Park prirode Sjeverna obala smješten je uz 16 km obale, od sjeverne obale, između ušća rijeke Neive i područja Apulije, i zaštićeno je područje. Bio je to oblačan dan zbog kojeg je bilo teško vidjeti veći dio faune ovog područja. Estuarinsku zonu uglavnom koriste migratorne i zimske vrste. Nekoliko vrsta poput patki I sličnih vrsta koriste ovo stanište uglavnom kao zimsko utočište. Flora je u estuarijima mješavina slatke vode iz ri- jeke i slane vode iz oceana koja izaziva taloženje sedimenata, što omogućava razvoj specifične vodene vegetacije. U močvarnim područjima slanih močvara, gdje su plima i razina slanosti odlučujući faktor, prevladava vrsta prilagođena soli koja se naziva halofiti. Halofiti koji su privukli našu pažnju nalaze se u blizini vodene linije, a profesor Artur Viana prikupio je neke primjerke (Salicornea i Sar- cocornia), pa samo tako mogli I sami osjetiti slani okus koji su imali! Ove biljke su ukusne, hranjive, diuretičke, ljekovite, bogate vitaminima i minerali- ma, a osim ugodnog ukusa imaju i brojne zdravstvene koristi. Mogu se jesti svježe, sirove ili kuhane, u raznim jelima, dehidrirane ili zdrobljene ili kao začin za začinjavanje namirnica. Pročišćava- juće i diuretske tvari čine ove začine savršenom alternativom uobičajenoj soli. Konzumiranje ovih biljaka je odlikuje se raznim svojstvima, od anti- kancerogenih, do sprečavanja hipertenzije, a dobar su način za kombiniranje korisnih i ukusnih svojst- ava koje potrošači sve više cijene i koriste u kuhanju, kao začin, te zamijenu za sol. Bilo je to nevjerojatno popodne!

8. 8. PORTUGALSKA KUHINJA The T. Kościuszko Primary School No 1 , Mierzęcice, Poljska Portugalska hrana je najčešće tipična morska hrana. U svim lokalnim restoranima možete pronaći sušenu ribu koja se poslužuje na mnogo različitih načina. Popularne su i srdele u maslinovom ulju. Portugal ne nudi samo ribu. U gradu Porto mogli smo kušati francesinhu - sendvič s pečenim mesom, kobasicom, slanutkom i rastopljenim sirom. Francesinha se obično jede s pomfritom. Za Portugalce je morska hrana delikates, na primjer kozice, rakovi, hobotnice i jastozi. Možete kušati mnoge vrste juha od morskih plodova. Simbol portugalske kuhinje je i vino. Izvrsna vina poslužuju se posebno za večeru. Grad Porto je poznat po istoimenom vinu. U portugalskoj kuhinji možete pronaći puno egzotičnih okusa, i mi se nadamo da ćemo posjetiti ovu prekrasnu zemlju ponovno. PORTUGALSKA KUHINJA

9. 9. RIJEKA KRKA I RIJEKA CAVADO 10 SLIČNOSTI I RAZLIKE Krka je rijeka u Dalmaciji, koja teče na području Šibensko-kninske županije. Rijeka se proteže kroz 72,5 km prije nego uđe u Jadransko more u blizini Šibenika. To je sedmi po redu nacionalni park u Hrvatskoj. Cavado je rijeka smještena u sjevernom Portu- galu. Dio je prirodnog parka Litoral Norte. Izvor ima u Serra do Larouco u Španjolskoj, a prolazi kroz Portugal do ušća u Atlantski ocean pokraj grada Esposende. Zahvaljujući stalnom procesu stvaranja traverti- na, rijeka Krka ima sedam sedrenih slapova: Bilušića buk, Brljan, slap Manojlovac, Rošnjak, slap Miljacka, Roški slap i Skradinski buk,. Rijeka Krka prirodni je i krški fenomen. . Rijeka Cavado prolazi kroz uske doline i portu- galske granitne planinske vrhove. Postoji složeno obalno okruženje oblikovano od estuarija, sustava dina i plaža, važanog elementa privlačnosti. Na jugu rijeke postoje zone između plima, s područjima močvara i pijeska na kojima se nalaze neka od najznačajnijih staništa parka. Nacionalni park Krka i park prirode Litoral Norte formirani su kako bi se zaštitilo rijeke i krajolike.

10. 10. 11 OsnovnaškolaJurjaŠižgorića,Šibenik,Hrvatska Zahvaljujući zemljopisnom položaju i velikom broju različitih tipova staništa, biljni svijet oko rije- ke Krke izuzetno je raznolik i slikovit, a do danas je okupljeno 1186 vrsta. U slivu rijeke Krke domi- niraju šume i gustine bijelog graba, makije, garrige, travnjaci, stjenoviti pašnjaci, korov i ruderalne za- jednice, te zasađene sastojine četinjača. U pogledu florističke baština na sjevernoj obali popisano je 240 biljnih vrsta, podijeljenih na 15 staništa. U estuarijima mješavine slatke vode iz rijeka i slane vode iz oceana dolazi do taloženja sedimenata što omogućava razvoj specifične vo- dene vegetacije. Slane livade i halofitno grmlje najzastupljeniji su biotopi, posebno u rijeci Cáva- do, gdje se pojavljuju vrste poput Juncusa i Ar- meria Maritima. Fauna je vrlo bogata i raznolika, s mnogim en- demskim, rijetkim i ugroženim vrstama. To rije- ku Krku svrstava među najvrjednije prirodne cjeline u Hrvatskoj i Europi. Mnogo je podzemnih životinja, uključujući slat- kovodne špiljske puževe, špiljski pseudoskorpi- on, špiljski izopod, špiljski polihit, čovječja ribi- ca i špiljski zrikavac. Tu možemo naći i 10 deset vrsta endemskih riba. U nacionalnom parku Krka mogu se naći četiri vrste uvrštene na europski popis ugroženih vrs- ta: šišmiš potkovnjak, vuk, vidra i divlja mačka. Slične su vrste i u parku prirode Litoral Norte. Ukupno 211 vrsta kralježnjaka raspoređena je kroz 117 vrsta ptica, 10 vrsta sisavaca, 6 gmiza- vaca, 6 vodozemaca i 72 vrste riba. I u estuari- skoj zoni postoji nekoliko vrsta riba. Estuarisku zonu uglavnom koriste vrste u mi- gratornom i zimskom razdoblju (ptice-patke i pješčari), za hranu i odmor. Vidre koriste ovo stanište tijekom cijele godine. Ušće rijeke Cava- do s ornitološkog je gledišta jedno od najzanim- ljivijih močvarnih područja sjevernog Portugala. Tijekom posjeta parku prirode Litoral Norte kušali smo nekoliko biljaka slanuša, što je za nas bilo novo iskustvo. Najviše nam se svidjela vož- nja kajakom niz rijeku Cávado!

11. 11. 12DOURO AND PORTO - UNESCO-va SVJETSKA BAŠTINA 12 Escola Básica de Apúlia, Apúlia, Esposende, Portugal Sjever Portugala ponosi se nevjerojatnim krajolicima, a Unesco je mnogim prirodnim obilježjima već dodi- jelio titulu svjetske baštine. Započnimo s vinskom regijom Douro, koja se oduvi- jek smatrala mjestom izuzetne ljepote, vrijednim posjete. Na temelju tih saznanja, Unesco je ovu regiju 2001. godine dodao na popis svjetske baštine. Zašto? Budući da je regija podijeljena i obuhvaćena rijekom Douro, nudi turistima i mještanima prekrasan i neza- boravan krajolik. Osim toga, posebna klima ove regije, koju uzrokuju planine koje ga štite od utjecaja At- lantskog oceana, osigurava ključne uvjete za proizvod- nju poznatog lučkog vina. Vinove loze koja daje ovo vino uzgaja se u dolini Douro, smještena na obje obale rijeke, na terasama koje su ljudi tijekom godina oblikovali u veličanstven krajolik. Douro svake godine posjećuju tisuće ljudi koji putuju iz cijelog svijeta i oduševljava se ovim krajem. Povijesno središte grada Porta prepoznao je Unesco i dodao ga na popis svjetske baštine 1996. Pe- jzaž kaskadnih kuća koje se spuštaju u Ribeiru, uz rijeku Douro, zadržao je svoj izgled još od rimskog doba, zadržavši jedinstvenu sliku i jedinstven identitet. Ovo područje uključuje i ostatke zidina koje su okruživale grad još od srednjovjekovnih vremena. Naši partneri imali su priliku posjetiti ovo izvanred- no mjesto 3. listopada, kada su posjetili grad Porto. Šetali su uskim ulicama povijesnog centra, divili se šarenim kućama Ribeira i mnogim drugim pozna- tim i nezaboravnim mjestima Porta.

12. 12. ALGE: ORGANSKI FERTILIZATOR Uobičajena morska trava je zapravo vrsta algi, velikih skupina fotosin- tetskih organizama koje možemo pronaći u morskoj vodi. U Apuliji u Portugalu, skupljanje algi bila je jedna od glavnih aktivnosti lokalnog stanovništva, koje su zvali „sargaceiros". Alge su se kupile od lipnja do kraja godine. Sušili su ih na suncu, a zatim koristili kao organsko gnojivo na poljima tog područja. Organsko gnojivo obično se pro- izvodi od biljnog i životinjskog otpa- da i a njihova upotreba doista je važna jer poboljšava strukturu tla zbog mikroba koji proizvode hranjive tvari za biljku. Uz to, ovo je i ekološki održivo gnojivo, jer ne zagađuje vodu, ne šteti drugim živim bićima i ne uzrokuje zdravstvene probleme ljudima. Osim toga, jako je ekonomična, jer nije potrebno trošiti dodatni novac na pesticide. Ne oštećuje lišće i korijenje biljaka. Iako je moguće napraviti svoj vlastiti kompost, izrada organskog gnojiva od algi je vrlo složen postupak. Tre- bala bi nam pomoć i znanje tradi- cionalnih "sargaceiros" Primary School of Skopelos Lesvos, Grčka

13. 13. RIBARI 14 The T. Kościuszko Primary School No 1 Mierzęcice, Poljska Portugalski ribari Oni su često bili lovci na alge koji su živjeli u vjetrenjačama. Za vri- jeme oluje ostajali bi na obali , čekali u vjetrenjači i vratili se kući nakon posla. Lovci su koristili mreže za hvatanje algi. Skupljali su uglavnom smeđe algame. Nji- hova se uniforma sastojala od: čizama, hlača, remena, košulje, mornarske jakne i velikog pokri- vala za glavu. Simboli ribara Ribarske obitelji imale su vlastite simbole. Otac je imao određeni simbol, a njegovi su sinovi imali simbol sličan njegovom, ali na primjer prvi sin je imao zvijezdu - poput oca - s 1 dodatnom lini- jom. Sljedeći su sinovi imali isto, ali s dodatnim zvijezdama. Izuze- tak je bio posljednji sin jer je i- mao isti simbol kao i njegov otac, budući da je bio najmlađi i najja- či, a u budućnosti će biti odgovo- ran za obitelj.

14. 14. SARGACEIROSI IZ APULIE 15 Osnovna skola Jurja Šižgorića Šibenik, Hrvatska Tijekom našeg posjeta osnovnoj školi u A- puliji imali smo priliku intervjuirati Clar- mindu Cruz, jednu od osnivačica grupe Rancho Folclórico Os Sargaceiros de Apúlia, a sada i direktoricu ove dječje sku- pine. Mi: Tko su Sargaceiros? Clarminda: Sargaceiros su poljoprivrednici koji obrađuju zemlju. Kad Sargaceiros stigne na plažu, ostavlja sav posao u polju i odlazi na plažu pokupiti alge. Prije nego što pokupi alge, odjenu odijelo '' branqueta '' i šešir '' jugoistok ''. Potreban im je ovakav šešir za prolazak kroz valove. Sargaceirosi su provo- dili oko 3 sata u vodi kako bi skupili alge. Mi: Što kasnije rade s algama? Clarminda: Alge se koriste kao gnojivo za polje. Mi: Da li ga samo polažu na polje ili ga nekako obrađuju? Clarminda: Ostavljaju ga na plaži tri dana na suncu, a kad se osuši mogu je staviti direktno na polja ili je spremiti za kasniju uporabu.. Mi: Koji je bio smisao plesa? Clarminda: Bio je običaj da čim netko počne svirati, svi počnu plesati. Na plaži je uvijek bio netko tko svira neki instrument, pa se plesalo na plaži, a kad bi došle ''sargasso'' (alge), išli bi u vodu pokupiti ih. Mi: Koliko često su dolazili sargaceiros? Clarminda: Dolaze s promjenom godišnjeg doba (zima do proljeća, proljeće do ljeta ...) Mi: Sargaceirosova odjeća izrađena je od poseb- nog materijala? Clarminda: Da, odjeća je izrađena od vune. Mi: Zahvaljujemo vam na ovim zanimljivim in- formacijama! Clarminda: Nema na čemu!

15. 15. Kako napraviti Sargaceiros magnete 16 Primary School of Skopelos Lesvos, Greece Primary School of Skopelos, Lesvos, Grčka Prvo, zavežite čvorove na krajevima užeta. Zatim omotajte filc pravokutnik oko prsta i zalijepite da napravite cilindar. Omotajte konac oko njegovog vrha i zategnite. Na vrh filca zalijepite drvenu perlu. Zalijepite kožni pojas oko malog čovječuljka, pričvrstite noge unutar haljine od filca i ruke na leđima. Izrežite kvadratni komad filca prema uzorku šešira i na njega zalijepite crveni križ. Stavite oko drvene perlice, zalijepite i nacrtajte lice lutke. Zalijepite mrežu na metalnog prstena, a zatim na čačkal- icu. Pričvrstite je za ruku i napokon zalijepite magnet na stražnju stranu malog sargaceira! MATERIJAL:  mali okrugli magnet  ljepilo  1 kvadratni komad bijelog filca  1 pravokutnik bijelog filca  2 komada konopa  drvena perla  debeli marker  trakica od crne kože  uzorak šešira  crveni križ napravljen od ljepljivog papira  komad mreže  čačkalica  metalni prsten  konac

16. 16. Važni brodovi iz Portugala i Cipra 17 Dimotiko Scholeio Daliou 2, Dali, Cipar Zajednička karakteristika je da su pro- izvođači brodova prvo stvorili vanjski dio, „MADERIU", a tek onda unutarnji dio, za razliku od načina gradnje koji se danas koristi, gdje se prve gradi vanjska školjka. Pored toga, oba su broda plovila na vesla. Brod Kyrenia (Cipar):  Vrsta broda: trgovački  Duljina: 15 metara  Materijal konstrukcije: bor  Izgrađen: 389 A.D. Tijekom 4. stoljeća kipari su razvijali trgovinu sa susjednim narodima. Važan nalaz koji govori u prilog ovoj aktivnosti je olupina broda koja je pronađena neposredno izvan grada Kerynia. Prema povjesničarima, oko 288 a.d, brod je u susjedne zemlje prenosio 28 kamenica, 380 am- fora, kao i 10000 badema. To je najbolje očuvana olupina broad na svijetu, ali je nažalost, "zarobljena" u okupiranom dvorcu Kerine od 1974. kada je Turska, ilegalno okupirala 37% ciparskog teritorija. Danas predstavlja simbol povratka ljudi u okupirane domove, zato je napravljena vjerna kopija broda koji je plovio rutom Cipar-Rodes- Grčka. Ovaj primjerak nalazi se u muzeju „Thalassa" u Aiji Napi Santa Ana (Portugal): *Vrsta broda: ribarski *Duljina: 15 meters *Materijal konstrukci- je: bor *Izgrađen: 389 A.D. Brod je sagrađen negdje između kraja 19. i počet- ka 20. stoljeća. Brodogradilište na kojem je sa- građeno više ne postoji, a na njegovom mjestu nalazi se pomorski muzej ESPOSENTE koji su stanovnici Esposende-a izgradili u čast ribara. Jedna od njegovih karakteristika bila je ta što su na rubu riblje mreže koristili komade kosti ve- likih riba, tako da su mreže postale jače, pa su stoga mogle loviti veće ribe.

17. 17. Dojmovi učenika ... 18 Dimotiko Scholeio Daliou 2, Dali, Cipar Ja sam bila jedna od sretnih učenika škole, budući da sam izabrana među drugom djecom za putovanje u Portugal. Znala sam da ću se li- jepo provesti. Jedno što nisam znala je koliko je Porto zapravo lijep. Prekrasne, stare, dobro očuvane građevine, velika rijeka koja teče kroz grad, 6 impresivnih mostova koji spajaju dvije strane grada, vrlo topli i ljubazni ljudi i lijepo vrijeme. Uzeli smo brod za krstarenje rijekom i promatrali mostove i šarene kuće. Osim toga, imali smo priliku diviti se Portu s visine vozeći se žičarom. Jako su me se dojmili mladići koji su s mosta skakali u rijeku. Hvala ti na prilici, ERASMUS.... Veronica Tijekom ovog putovanja doživjeli smo smo nevjerojat- na iskustva. Naučili smo svirati tradicionalne glazbene instrumente, plesati folklorne plesove, šetali smo šumom kao i uz rijeke. Jako su mi se svidjeli folklorni plesovi u Portugalu, a posebno tradicionalni ples ribara iz sela Apulije. Pantelis Moji dojmovi o Portugalu vrlo su pozitivni. To je prekrasna zemlja. Jedan od najljepših prizora je prirodni park tog područja. Tamo smo se imali prilike susresti s biolozima koji su nam dali zanimljive informacije o flori i fauni tog područja. Na ruti smo vidjeli centar za promatranje ptica. Tamo smo vidjeli mnoge slike ptica koje žive u tom području ili su posjetile prirodni park. Gavriella Cipar je okružen mediteranskim morem koje je većinu vremena mirno. Međutim, ono što smo vidjeli u Portugalu bilo je nevjerojatno. Atlanski ocean je ležao pred nama. Osjetio sam strahopoštovanje zbog nevjerojatne energije koju ocean neprestano pruža, bez obzira na godišnje doba. Neki su odvažno plivali, dok su drugi surfali. George

18. 18. STRIP 19 The T. Kościuszko Primary School No 1 , Mierzęcice, Poljska TheComicBook

19. 19. Ova publikacija je ostvarena uz financijsku potporu Europske komisije. Ova publikacija odražava isključivo stajalište autora publikacije i Komisija se ne mo- že smatrati odgovornom prilikom uporabe informacija koje se u njoj nalaze.

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on Fanzin nastao kao produkt Erasmus+ projekta 1.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Published on

Fanzine of Croatian cultural heritage made by Erasmus+ students team.

1. 1. SADRŽAJ 2. Sadržaj / Sudionici 3. Editorial 4. Hrvatski nacionalni simboli 5. Tradicionalni hrvatski nakit 6. Sinjska Alka 7. ALKA 8. Fotograf prirode na jedan dan 9. Rendžeri u Nacionalnom parku Krka 10. Katedrala sv. Jakova 11. Dalmatinska klapa 12. Balote 13. Sveti Kristofor 14 .Povijest kravate 15. Peka 16. Kako vratiti ljudima njihove spomenike kulturne baštine 17. Tradicionalne slike iz Hrvatske 18. Iris Croatica 19. Strip SADRŽAJ / SUDIONICI 2 Escola Básica de Apúlia, Apúlia, Esposende, Portugal Primary School of Skopelos, Lesvos, Grčka Osnovna škola Jurja Šižgorića, Šibenik , Hrvatska Erasmus + tim OŠ Jurja Šižgorića Učitelji: Ivana Rupić, Anita Matić i Ivana Dujić Učitelji: Paula Sofia Carvalho, Verónica Silva and Silvina Carvalho. Učenici: Edgar Vale, Helena Ribeiro, Inês Cabreira i Tomás Farinha. Dimotiko Scholeio Daliou 2, Dali, Cipar Učitelji: Kakia Angelidou i Klitos Shengas. Učenici: Kyriakos Nioulikos, Rares Paisvante and Patsalides Mechael. Učitelji : Dialynas Michael, Tsakyri Angeliki, Učenici : Apostolou Taxiarhoula, Dialyna Amalia, Karagiorgou Pinelopi, Paxevani Pelagia Učitelji: Maria Sliz i Anna Lukasik. Učenici: Adrianna Waclawczyk, Paulina Paszewska, Wiktoria Burczyk and Katarzyna Debowiec The T. Kościuszko Primary School No 1, Mierzęcice, Poljska

2. 2. EDITORIAL 3 Djeca se ne rađaju s osjećajem tolerancije i zato je jako važno učenje i socija- lizacija od najranije dobi. Poštovanje tuđih ideja, postupaka i uvjerenja čak i kada se ona razlikuju ili su potpuno suprotna našim, vodi ka priznavanju različitosti, razumi- jevanju i razvijanju stava o ravnopravnom postojanju svih ljudi, ideja i stvari te po- maže stvaranju tolerantne osobe. Upravo su tolerantne osobe te koje uvažavaju i ci- jene razlike kod drugih te omogućavaju uspostavljanje dobrih odnosa s drugima i ponosno stoje iza svojih vjerovanja. Mladi ljudi u odrastanju i borbi za svoj identitet često su meta i osobito su ranjivi na govor koji potiče na mržnju i nasilje te je potrebno djelovati preventivno i opismeniti ih ne samo medijski već i kao ljude koji će cijeniti i poštovati različitost. Upoznava- nje svoje, te kulturne i društvene baštine drugih naroda omogućuje razumijevanje prošlosti i stvaranje čvrstog polazišta za zajedničku budućnost. Stavljanjem kulturne i društvene baštine u fokus istraživanja kroz različite aktivnosti spoznajemo kako ona gradi snažnija društva i koliko je važna za naše odnose s ostatkom svijeta. Upravo na takvim aktivnostima i obrazovnim potrebama treba raditi u školama, a jedna od tih aktivnosti su i bogati sadržaji našeg EUHARmonic, Erasmus + projekta. Kroz projektne aktivnosti u koje su osim učitelja i nastavnika uključeni i roditelji te šira lokalna zajednica, prezentira se bogatstvo i raznolikost kulturne baštine kao dio mozaika zajedničke europske baštine. Tako se kroz različitosti i sličnosti upoznaje i spoznaje bogatstvo i raznolikost, kreativnost i originalnost. S velikim iščekivanjem, radošću i odgovornošću dočekali smo domaćinstvo treće mobilnosti Erasmus + projekta u našoj školi od 13. - 17. svibnja, 2019. Zajedno s našim učiteljima i učenicima kao i kolegama i učenicima iz Cipra, Grčke, Portugala i Poljske kroz druženja i aktivnosti ugradili smo djelove našeg vlastitog mozaika u mozaik zajedničke nam europske baštine. Ivana Rupić, ravnateljica osnovne škole Jurja Šižgorića, Šibenik Hrvatska

3. 3. Hrvatski nacionalni simboli 4 Primary School of Skopelos Lesvos, Greece HRVATSKA ZASTAVA Boje : crvena, bijela i plava Grb : šahovnica s 12 bijelih I 13 crvenih kvadratića. Manji grbovi iznad nje predstavljaju pet različitih regija Hrvatske. IRIS Boje : ljubičasta, žuta Divlji cvijet koji raste u šumi. Nalazi se na listi zaštićenih biljaka. Može ga se vidjeti na padinama nacionalnog parka Krka. DALMATINAC Boje : bijela s crnim točkama Pas srednje veličine, s dugim nogama i vratom. Obiteljski pas, iznimno aktivan i nestašan. KRAVATA Kravata se počela nositi u 16. stoljeću u Hrvat- skoj kao dio tradicionalne vojne uniforme. Kasnije je postala modni dodatak, prvo u Fran- cuskoj, a nakon toga i po cijelom svijetu. ŠIBENSKA KAPA Boje : narančasta i crna Tradicionalna kapa koja se nosi u šibenskom kraju. Nalazi se na listi nacionalne baštine kao nematerijalno kulturno dobro. ŠIBENSKI BOTUN Boje : srebrna ili zlatna Šibenski botun originalno je zamišljen kao dio tradicionalne muške nošnje. Danas je to moderan motiv kod pravljenja nakita. Pro- glašen je najoriginalnijim hrvatskim suvenirom. Danas se također koristi na nošnjama članova dalmatinskih klapa (''a capella'' pjevačkih grupa). DRAŽEN PETROVIĆ Svjetski poznata košarkaška zvijezda (22. listopad, 1964 - 7. lip- nja, 1993) rođen u Šibeniku.

4. 4. Tradicionalni hrvatski nakit 5 Osnovna škola Jurja Šižgorića Šibenik, Hrvatska ŠIBENSKI BOTUN Botun je vrlo rasprostranjen tradicionalni nakit koji je 2007. godi- ne Hrvatska turistička zajednica proglasila najoriginalnijim hrvat- skim suvenirom. Često je povezan sa šibenskom regijom i kroz povijest je krasio razne muške narodne nošnje. Toka ili šibenski botun, kako se u Šibeniku još naziva, vješti su majstori izrađivali uglavnom od srebra u filigranskoj tehnici. Naziv se zapravo od- nosi na okrugle ili kružne gum- be koji su bili tradicionalni dije- lovi muške narodne nošnje čak i u drugim dijelovima Dalmaci- je, posebno u njenom zaleđu. Baš kao i danas, ženski je nakit nekada predstavljao njezino bogat- stvo i status. Srebro, zlato i koralj bili su neki od omiljenih materijala za nakit naših prabaka. Što je više ogrlica žena imala oko vrata, to je b i l a b o g a t i j a . Nosili su ih uglavnom u svečanim prigodama, ali i svakodnevno, pose- bno neudate djevojke koje su željele naglasiti svoj socijalni status. Ovo su neki od najraširenijih prim- jera ženskog nakita u šibenskoj regiji. KORALJNI NAKIT Povijest trgovine koraljima u Hrvatskoj seže do 13. stoljeća i poznatih ronioca koralja sa Zlarina, otoka iz šibenskog arhi- pelaga. Neobrađeni koralj je narančaste boje i postepeno postiže svjetlucavu i crvenu svjetlost, nakon što se obrađuje pije- skom, solju i raznim tekućinama. Nakon postignutog sjaja koralj se obrađuje strojno i izrezuje na komade željene veliči- ne. Ova vrsta nakita nekada je bila statusni simbol, jer mnogima nije bila pristupačna. Koraljne kuglice je najteže oblikovati, što ih čini i najskuplji- ma. Lakše je napraviti nakit s originalnim koraljnim oblikom koji ne treba toliko obrađivati, pa je samim time mnogo pris- tupačniji.

5. 5. SINJska Alka tournament 6 Primary School of Skopelos Lesvos, Grčka Što je potrebno : * metalni prsten "Alka" koji ima 2 kruga i 4 rupe * Drvena motka dužine 3,22 metra * dobro istreniran, visok, brz konj koji trči u punom galopu * sinjski jahač koji je snažan, brz, dobro uvježban, hrabar i ima oko za detalje Povijest igre Dana 14. kolovoza 1715. godine, 700 Hrvata i Mlečana potuklo je 10 000 Osmanlija u bitci kod Sin- ja. Od tada se održava nat- jecanje u jahanju u čast ove pobjede. Alka je 2010. godine upisa- na na UNESCO-ov popis nematerijalne kulturne baštine. Samo lokalni konjanici rođeni u Sinju mogu sudjelovati na turniru i ve- lika je čast postati Alkar, a najveća čast postati Alkarski vojvoda (vojvoda - vođa Alkara). Kako igrati igru Cilj igre : Pogoditi središnju rupu prstena koja broji 3 boda. Donji ot- vori vrijede 1 bod, a gornji 2 boda. Jahač koji u 3 pokušaja osvoji najviše bodova postaje pobjednik !! * konop za objesiti metalni prsten na visini 3,32m iznad trkaće staze koja je dugačka 160 m, 12 sekundi za pokušati pogoditi centar * tajmer za odbrojavanje 12 sekundi

6. 6. ALKA 7 Dimotiko Scholeio Daliou Dali, Cipar

7. 7. Fotograf prirode na jedan dan 8 Escola Básica de Apúlia Apúlia, Esposende, Portugal Ponekad zaboravimo promatrati svijet otvorenim očima i ne primjećujemo ljepotu oko nas ... Na temelju našeg predstavljanja na hrvatskom LTT-u, a pod utjecajem rada fotografa Carlosa Ria, odlučili smo pogledati prirodu na drugačiji način i na jedan dan postati fotografi prirode. Posjet Nacionalnom parku Krka bio je savršeno vrijeme za akciju! Nacionalnim parkom Krka prolazi rijeka Krka, koju krasi jedinstvena ljepota njenih sedam slapova i izuzetno bogata i raznolika flora i fauna, što park čini odličnim mjestom za ugodan dan, kao i idealnim za brojne prekrasne fotografije, posebno za zaljubljenike u prirodu. Vodič nas je proveo stazama koje prolaze kroz male slapove koji izviru iz krševitog uzorka travertina, a završavaju na čuvenom slapu Skra- dinski buk - jednoj od najpoznatijih hrvatskih znamenitosti, koja na dnu tvori veliki prirodni bazen u kojem možete plivati i roniti. Nažalost u svibnju nas vrijeme nije privuklo na ronjenje! U blizini glavnog vodopada nalazi se prostor sa stolovima gdje smo se zaustavili, pojeli sladoled i uživali u krajoliku. Na trenutak smo ostavili fotografiju i zajedno s kolegama i prijateljima sudjelovali u tradicionalnim igrama! Bio je to jako dobro proveden dan i super smo se zabavili!

8. 8. Rendžeri u Nacionalnom parku Krka 9 Primary School of Skopelos Lesvos, Grčka Vještine: biti snažan, zdrav, fizički sposoban, strpljiv, voljeti pri- rodu, voljeti planinarenje, biti sposoban raditi u timu, imati do- bre komunikacijske vještine Kvalifikacije: biti ekolog / stručnjak za okoliš, biti diplomirani biolog, znanstvenik, povi- jesničar ili profesor stranih jezika. Dužnosti: * štititi biljke i životinje * kontrolirati ilegalan lov, sječu drveća i posjetitelje * Omugućiti vođene ture posjetiteljima po parku, vodopadima i tradicionalnom selu * predstaviti hidroelektranu Jaruga - najstariju te vrste u Europi, te njezine turbine, dizajnirane za napajanje uličnih svjetala u Šibeniku, koji je zahvaljujući njoj postao prvi grad u svijetu koji je imao uličnu rasvjetu. Potrebna oprema : * posebna uniforma * značka * planinarske cipele * kapa * zviždaljka * dvogled

9. 9. Katedrala svetog Jakova Katedrala svetog Jakova, katolička je crkva u Šibeniku. Šibenska katedrala svetog Jakova sagrađena je tijekom stoljeća i svjedoči o odlučnosti, žrtvi i vjerovanju Šibenika. Katedrala je od 2000. godine na popisu svjetske baštine UNESCO-a. Na sjeveru Španjolske, katedrala Santigo - St. James - de Compostela dio je rimokatoličke nadbiskupije Santiago de Compostela. Katedrala je ujedno i grob svetog Jakova Velikog, apostola Isusa Krista. Ova španjolska katedrala bila je krajnje odredište hodočasnika svetom Jakovu. Camino de Santiago (Put svetog Jakova) velika je mreža drevnih hodočasničkih ruta koje se protežu po Europi i okupljaju se na grobu svetog Jakova (Santiago na španjolskom) u Santiago de Compostela. Santiagov križ u katedrali svetog Jakova u Šibeniku, Hrvatska Jedna od tih ruta je portugalski obalni put hodočašća u Santiago de Compostela, čiji su dio Apúlia i Esposende. Hodočasnici su čest prizor u Esposendeu, a mjestu postoji nekoliko orijentalnih znamenja, znakova i strelica koje upućuju na put hodočašća. Escola Básica de Apúlia Apúlia, Esposende, Portugal

10. 10. Dalmatinska klapa 11 The T. Kościuszko Primary School No 1 , Mierzęcice, Poljska Klapska glazba oblik je tradicionalnog acapella pjevanja u Dalmaciji, Hrvatskoj, a pjeva se i u crkvama. Riječ klapa znači „grupa prijatelja". Klapa je 2012. godine upisana na UNESCO-ovu listu nematerijalne kulturne baštine. Klapska skupina sastoji se od dva tenora, baritona i basa. Hrvatska je 2013. godine odabrala klapsku skupinu za predstavljanje zemlje na Pjesmi Eurovizije. Klape često nastupaju u dane raznih svetaca, koji su zaštitnici dalmatinskih gradova. Gotovo svaki dan klapske skupine pjevaju u splitskoj palači. Da biste bili dobar klapski pjevač, morate pjevati sa strašću i osjećajima. Dalmatinska klapa

11. 11. 12 BALOTE 12 Osnovna skola Jurja Sizgorica Sibenik, Croatia ... igre naših starihObičaj igranja balota u Dalmaci- ji pamti se još iz srednjovjekov- nih vremena. Poslijepodne, nakon ručka, u hladu obližnjeg zoga, građani svih dobnih skupina skupljali bi se kako bi igrali na balote. ''Zog'' je igralište dugačko 10 i široko 4 metra, te ispunjeno pijeskom. Igra je dobila ime po drvenim kuglama ojačanim čavlima, koje se koriste za igru. Najmanja kugla zvana bulin od- ređuje čitav tijek igre. Konkret- no, cilj igre je približiti svoje kugle - balote, što je moguće bliže bulinu, te s obzirom na rezultat skupljati bodove. Tim koji sakupi 13 bodova pobjeđuje na natjecanju. Često se unaprijed dogovara koja je nagrada, a obično je to nešto jednostavno poput piva ili pečenog mesa. Igra je vrlo popularna u svim dobima i u oba spola. Često se organiziraju turniri za muškarce, žene ili mješovite momčadi. Tijekom hrvatskog LTT-a naši učenici dobili su priliku okušati sreću u ovoj tradicionalnoj igri.

12. 12. Sveti Kristofor 13 Dimotiko Scholeio Daliou 2 Dali, Cipar Zaštitnik otoka Raba i njegovih stanov- nika, putnika i mornara, zaštitnik od bolesti i uragana. Na dan svetog Kristofora (25. srpnja) organizira se velika svečanost na otoku Rabu. Zlatna legenda Prema legendi koja prikazuje njegov život, Kristofor se na početku zvao Reprobus. Upoznao je pustinjaka koji ga je uputio u kršćansku vjeru. Kristofor ga je pitao kako može služiti Kristu. Kad je pustinjak predložio post i molitvu, Kristofor je odgovorio da ne može obavljati tu službu. Pustinjak je tada predložio Kristoforu kako zbog svoje veličine i može služiti Kristu pomažući ljudima da pređu opasnu rijeku, na kojoj su mnogi nestali pokušavajući. Obećao mu je da će ta usluga biti ugodna Kristu. Jednog dana, kad je Kristofor neko vrijeme već radio na rijeci, malo dijete ga je zamolilo da mu pomogne prijeko. Dok su prelazili, rijeka je nabujala i dijete je postalo teško kao i olovo, toliko da ga je Kristofor jedva mogao nositi. Kad je napokon stigao na drugu stranu, rekao je djetetu: "Ti si me doveo u najveću opasnost od svih. Mislim da ni cijeli svijet ne bi bio tako težak na mojim ramenima." Dijete je odgovorilo: "Imali ste na svojim ramenima ne samo cijeli svijet, već i Onoga tko ga je stvorio. Ja sam Krist vaš kralj, kojem služite ovim djelom." Dijete je tada nestalo....

13. 13. Povijest kravate 14 The T. Kościuszko Primary School No 1 Mierzęcice, Poljska Jeste li se ikad zapitali zašto muškarci nose kravate? Jeste li se ikad zapitali kako se razvijao ovaj stilski trend? Kravata je, složit ćete se, čisto dekorativni dodatak. Ne održava nas na toplom ili suhom, te sasvim sigurno ne dodaje udobnost. Ipak ih muškarci širom svijeta vole nositi. Podrijetlo kravate Prema legendama, prve kravate krasile su vratove hrvatskih muškaraca koji bi išli u rat. Žene su vezale marame na vratove svojih muževa, da im pomognu u stvarnoj opasnosti, utješe ih i prisjeti na obiteljski dom. Ljudi su također smatrali da kravata kao simbol, spaja razvrgnute brakove. Kravata dolazi iz Hrvatske Većina sartorialista slaže se da su kravate nastale u 17. stoljeću, tijekom 30-godišnjeg rata u Francuskoj. Kralj Luj XIII. unajmio je hrvatske plaćenike koji su kao dio uniforme nosili komad tkanine oko vrata. Dok su ove rane kravate imale neku funkciju (povezivanje vrha jakne), imale su i poprilično dekorativni učinak - izgled koji je kralju Louisu bio jako drag. Zapravo mu se toliko svidio da je ove kravate učinio obaveznim dodatkom na kraljevskim okupljanjima, a kako bi odao počast hrvatskim vojnicima, tom je komadu odjeće dao ime "La Cravate" - naziv za kravate na francuskom koji se održao do danas.

14. 14. PEKA 15 Osnovna škola Jurja Šižgorića Šibenik, Croatia Peka - pečenje na otvorenom, pod okruglim željez- nim ili glinenim posudama zvonastog oblika, jedan je od najstarijih načina pripreme hrane i u njoj se već stoljećima uživa na hrvatskoj obali Jadrana. Mesna, riblja i voćna jela s povr- ćem i začinskim biljem, pripremlje- na na ognjištima ispod poklopca za pečenje, istovremeno su nevjeroja- tno jednostavna i božanstveno ukusna, pa ne čudi da je ovakvo pečenje popularno i omiljeno me- đu pravim gurmanima posvuda. Tajna jedinstvenih okusa leži u specifičnom načinu kuhanja tijekom kojeg se u određenim uvjetima peče- nja sastojci istovremeno kuhaju i peku. Zahvaljujući pravom omjeru i sinergiji obje metode toplinske obra- de, istovremeno su hrskave, sočne i mekane. Uz to, hrana ispod peke termički se obrađuje u vlasti- tom soku, pa se okusi različitih namirnica, mesa, ribe, morskih plodova, povrća i začinskog bilja međusobno isprepliću i spajaju na najoriginalniji i najukusniji na- čin. Stoga nije čudno da se izreka "jednom peka, uvi- jek peka" odnosi na one koji je vole jesti i na sve one koji barem jednom otkriju čari njezine pripreme. Tradicionalninačinikuhanja

15. 15. Kako vratiti ljudima njihove spomenike kulturne baštine 16 Primary School of Skopelos Lesvos, Grčka Ako nikada ne posjetite dvorac u svojoj regi- ji, neće vam nikad ni pripadati ... Ako ne znate ništa o svom nacionalnom parku, neće ni biti vaš. Kome pripada? Pripada turistima, jer su oni ti koji ga posjećuju i o njemu sve nauče. Dakle, vrlo je dobra ideja da se društveni događaji organiziraju unutar ili oko važnih spomenika našeg područja, da se stvore posebna mjesta koja mogu ugostiti koncerte uživo, kazališne predstave i druga javna događanja. Ovim putem vraćamo spomenike njihovim ljudima, jer će mještani imati razloga posjetiti ih, uživati u njima, stvoriti u njima sjajna sjećanja i osjetiti ih kao svoje. U rimskoj tvrđavi svetog Mihovila u Šibeniku, u Hrvatskoj, ljudi mogu pohađati kazališne predstave, uživati u živim bendo- vima i orkestrima. Na dan našeg dolaska odvijalo se kulturno slavlje, lokalni plesni festival ispred katedrale svetog Jakova. Skulpture 71 glave domaćih ljudi na Katedrali povezivale su spomenik s njegovim ljudima. Podsjetilo nas je to na drevno kazalište Epidaurus. Da nema pred- stava u njemu, to bi bili samo ostaci koje posjećuju turisti. Učenici 1. razreda povezali su se sa svojom učionicom, ukrašavajući ih vlastitim licima.

16. 16. Traditional pictures from Croatia 17 Spoji sliku s točnim nazivom: Katedrala sv. Ja- kova Alka: Titov srebrni štit Sveti Kristofor Peka Tradicionalne hrvatske nošnje Alka (željezni prsten) Dimotiko Scholeio Daliou 2, Dali, Cipar

17. 17. Iris Croatica - perunika Escola Básica de Apúlia, Apúlia, Esposende, Portugal Hrvatski nacionalni cvijet je Iris Croatica (ljiljan), koji je ujedno i endemska vrsta. Ovaj cvijet ima svoj puni procvat u proljetnoj sezoni i može se vidjeti na cestama, padinama, u šumama ... 2000. godine Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti proglasila je ljiljan nacionalnim cvijetom Hrvatske. Iris je zaštićena vrsta koja se ne smije brati. Naziv ovog cvijeta na hrvatskom je Perunika i dolazi od imena Peruna. U slavenskoj mitologiji Perun je najveći bog panteona, bog gromova i munja. Legenda kaže da perunika raste samo tamo gdje osvjetljenje boga Peruna doseže tlo. Fonte: The Canadian Botanical Association Bulletin, March 2015

18. 18. Komics 19 The T. Kościuszko Primary School No 1 , Mierzęcice, Poljska STRIP

# data[].attributes.attachment_link.description
Published on Fanzine of Croatian cultural heritage made by Erasmus+ students team. 1. SADRŽAJ 2. Sadržaj / Sudionici 3. Editorial 4. Hrvatski nacionalni simboli 5. Tradicionalni hrvatski nakit 6. Sinjska Alka 7. ALKA 8. Fotograf prirode na jedan dan 9. Rendžeri u Nacionalnom parku Krka 10. Katedrala sv. Jakova 11.

# data[].attributes.body
Učenik: Hrvoje Bolčević, 5.a
Mentorica: Davorka Bačić

# data[].attributes.body
Učenice 6.a: Helena Belamarić, Karmen Bralić, Gabriela Filipi, Sara Jakšić, Tina Lalić, Gabriela Perković, Cvita Skorić
Voditeljica: Irena Jurleka

# data[].attributes.attachment_link.title
Projekt iz glazbene kulture - učenice 6.a razreda

# data[].attributes.body
Učenik: Hrvoje Bolčević, 5.a

# data[].attributes.body
Mentorica: Ivana Skroza

# data[].attributes.body
Učenica:  Elizabeta Grgas Tucilo

# data[].attributes.body
Učenica: Elena Matošin, 6.b
Mentorica: DAvorka Bačić

# data[].attributes.body
Učenik: Vice Grubišić, 6.b
Mentorica: Davorka Bačić

# data[].attributes.body
Mentorica: Renata Jelovčić

# data[].attributes.headline
Monolog iz monodrame "Priredba" Ilije Zovke

# data[].attributes.subject
Monolog iz monodrame "Priredba" Ilije Zovke

# data[].attributes.body
Snimio, montirao Dorian Zovko, 8.a

# data[].attributes.body
Tamara Kaleb, 5.b
Mentorica: Zorica Skroza