# data[].attributes.body
En diskurs er en måde at opfatte ting på. I dette eksempel omfattes arbejdsløse som en taber, doven og en der kun nasser på samfundet. Der kommer altså en negativ opfattelse, af hvad en arbejdsløs er.

En italesættelse af virkeligheden. Inden for politisk kommunikation taler man om, at der findes forskellige politiske diskurser. Altså når et emne er kommet på dagsordenen, giver en politisk diskurs ved hjælp af antagelser, påstande og argumenter en sammenhængende beskrivelse og forståelse af sagen. F.eks. Kan emnet indvandring komme på dagsordenen, og en af de mulige diskurser kan være, at indvandrere forbindes med kriminalitet, burkaer, ghettoer og andre problemer, mens en konkurrence diskurs kan omtale indvandrerne positivt som del af det multikulturelle samfund.

# data[].attributes.body
At samfundet og politiken i stigende grad underlægges eller bliver afhængig af medierne og deres logik.

# data[].attributes.body
Aviser: begrænses i og med det kræver tid at få trykt en avis, før den kan købes og læses.

Tv og radio: nyheder kan på meget kort tid deles med befolkningen. Typisk faktuelt, med mindre der foregår en diskussion mellem eksperter, hvor det så bliver mere subjektivt. Sjældent civilpersoner (med undtagelse af f.eks. vox pop).

Sociale medier: her har alle mulighed for at dele deres tanker. Politikerne har mulighed for at sprede deres visioner samt få indblik i, hvad den brede befolkning tænker. Befolkningen kan både stille krav og give støtte (se Eastons model).

# data[].attributes.body
Udtryk for at vores holdninger bekræftes og måske forstærkes, hvis vi f.eks. på sociale medier lukker os inde med de, der deler samme livssyn. Ekkokamre hæmmer sund diskussion og det skaber mere radikale holdninger.

# data[].attributes.body
Civilt forum: platform for diskussion, både blandt den civile befolkning og politikerne

Mobiliserende agent: skal oplyse befolkningen og skabe interesse

Vagthund: holde snor i politikerne, sikre at der ikke foregår korruption

# data[].attributes.body
Den politiske dagsorden påvirker mediernes dagsorden, som formidler det til befolkningens dagsorden. Den politiske dagsorden også er påvirket af befolknings dagsorden, da det er befolkningens meninger, der afspejles i samfundet og demokratiet..

# data[].attributes.body
Medierne har flere roller i det politiske system.  De fungerer som en vagthund, der skal kontrollere at politikkene gør det de skal og ikke laver magtmisbrug osv. Derudover formidler de den politiske kommunikation til vælgerne/borgerne. Disse tre "roller" er meget relevante, da den direkte kommunikation mellem politikkerne og befolkningen er meget lille.

# data[].attributes.body
Eastons model over et politisk system
Lovgivningsprocessen foregår i "det politiske system"

Eastons model kan sammenlignes med en maskine. Der skal strøm (støtte) til, for at maskinen kan køre, der skal smides råstoffer (krav) i den får at få produkter (outputs) ud i den anden ende. Hvis maskinen f.eks. Producerer telefoner kommer der feedback fra køberne. Nogle er tilfredse med produktet og vil købe (støtte) igen, mens andre kræver forbedringer (krav) - ellers vil de gå over til andre producenter (mærker).

Eastons model illustrerer først og fremmest det politiske system i et demokrati, men der findes rundt i verdenen en lang række styreformer, som slet ikke lever op til det, vi i Danmark forstår som demokrati. Eastons model er altså et demokratisk system, da folket vælger nogle repræsentanter til at tage beslutninger på deres vene, og at folket kan udskifte repræsentanterne.

# data[].attributes.body
For at en nyhed er spændende, har nyheden nogle bestemte nyhedskriterier:
Sensation -  når noget ekstraordinært

Identifikation -  at man kan se sig selv i det

Konflikt - der er et problem

Aktuelt - det er "relevant" for tiden man lever i

Væsentligt - det er "relevant" for befolkningen at høre det

# data[].attributes.body
Der findes to empiriske (findes i virkelighedens verden) former for demokrati. Direkte demokrati og repræsentativt (indirekte) demokrati. I det direkte er det folket der direkte træffer beslutningerne sammen ved hjælp af demokrati, mens det repræsentative demokrati, betyder, at folket stemmer på et parti eller en person, som skal tage beslutninger på deres vegne.

Det repræsentative demokrati, bliver der stemt på en repræsentant eller et parti, som tager beslutningerne for en. Hvor i mod det direkte demokrati har man selv indflydelse på hvad der sker.