# data[].attributes.body
-Hitler oli kaiken aikaa suunnitellut suurta hyökkäystä Neuvostoliittoon.

-Pari vuotta aiemmin solmittu maitten välinen hyökkäämättömyyssopimus oli vain hengähdystauko.

-Hitler ryhtyi valtaamaan elintilaa idästä sekä kukistamaan vihaamaansa kommunismia.

# data[].attributes.body
Neuvostoliitto aloitti 5. joulukuuta vastahyökkäyksen, joka työnsi saksalaisjoukkoja noin 320 kilometriä länteen. Saksalaisjoukot olivat vuoden 1941 aikana kärsineet itärintamalla yli 210 000 miehen tappiot kaatuneina ja kadonneina sekä 620 000 miestä haavoittuneina. Kolmannes tappioista oli tullut lokakuun alun jälkeen.

# data[].attributes.headline
4. vaihe (2. lokakuuta – 5. joulukuuta 1941)

# data[].attributes.subject
4. vaihe (2. lokakuuta – 5. joulukuuta 1941)

# data[].attributes.body
-Kiovan taistelun päätyttyä neuvostojoukoilla ei ollut enää miesylivoimaa ja joukoilla ei ollut enää käytettävissään koulutettua reserviä.

# data[].attributes.body
noin 3,9 miljoonaa (sis. reservi) 3 600 panssarivaunua 4 389 lentokonetta noin 3,2 miljoonaa (aluksi, myöhemmin 5 miljoonaa lisää)

Tappiot: 300 000 kaatunutta 500 000 haavoittunutta 150 000 kadonnutta 2 093 lentokonetta 2 758 panssarivaunua (1941) yli 802 191 kaatunutta 3 000 000 haavoittunutta 3 300 000 vangittua 21 200 lentokonetta 20 500 panssarivaunua (1941)

# data[].attributes.headline
3. vaihe (5. elokuuta – 2. lokakuuta 1941)

# data[].attributes.subject
3. vaihe (5. elokuuta – 2. lokakuuta 1941)

# data[].attributes.body
-Hitler antoi määräyksen Leningradin valtaamisesta ilman vankien ottamista.

Pohjoinen armeijaryhmä aloitti 9. syyskuuta hyökkäyksen, joka eteni kymmenessä päivässä 11 kilometrin päähän kaupungista.

-Hitler määräsi kaupungin näännytettäväksi valtauksen osoittauduttua odotettua vaikeammaksi.

# data[].attributes.headline
2. vaihe (3. heinäkuuta – 5. elokuuta 1941)

# data[].attributes.subject
2. vaihe (3. heinäkuuta – 5. elokuuta 1941)

# data[].attributes.body
-Saksalaisten eteneminen jatkui 3. heinäkuuta, mutta siihen mennessä vetäytyneet neuvostojoukot oli ryhmitetty uudelleen.

-Lisäksi rankat sateet hidastivat saksalaisjoukkojen etenemistä.

# data[].attributes.headline
Lähteet: Youtube,wikipedia ja google kuvahaku

# data[].attributes.subject
Lähteet: Youtube,wikipedia ja google kuvahaku

# data[].attributes.headline
1. vaihe (22. kesäkuuta – 3. heinäkuuta 1941)

# data[].attributes.subject
1. vaihe (22. kesäkuuta – 3. heinäkuuta 1941)

# data[].attributes.body
-Saksan pohjoista armeijaryhmää vastassa oli kaksi Neuvostoliiton armeijaa.

-Taisteluissa tuhoutui 90 prosenttia rintamalla olleista Neuvostoliiton panssarijoukoista.

-Hitler määräsi huoltotilanteen heikennyttyä panssarijoukot pysähtymään ja niiden tuli odottaa eteneviä jalkaväkijoukkoja.

-Etenemisen pysähtyessä neuvostojoukot ryhmittivät joukkonsa uudelleen puolustamaan Leningradia.

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Video Presentation of Operation Barbarossa Video

# data[].attributes.body
30. maaliskuuta 1941 Adolf Hitler piti puheen Berliinin kansakunnankansliassa. Sielä hän esitti näkemyksiänsä höykkäyksestä Neuvostoliittoon kenraalikunnalleen pitämässään puheessaan. Hitler esitti puheessaan Suomen hyökkäävän kohti Leningradia. Hitlerin mukaan Suomi oli miesluvultaan vähäinen ja heikosti aseistettu, mutta taistelisi urheasti. Mutta suomalaiset eivät suostuneet sitoutumaan Leningradia vastaan suunnattuun hyökkäykseen.

# data[].attributes.body
Operaatio Barbarossa oli koodinimi Saksan hyökkäykselle Neuvostoliittoon vuonna 1941.