# data[].attributes.body
Vi vil i dette AT forløb arbejde med dokumentaren “Drømmenes hotel”, og på baggrund af den analysere hvilke push- and pull-faktorer der er. Disse faktorer har betydning for ind- og udvandringen til og fra et givent land.

# data[].attributes.body
Hvilke faktorer spiller ind ved ind- og udvandringen til og fra Senegal?

# data[].attributes.body
Hvordan kan et moderne hotel få succes i et traditionelt fiskersamfund?

Hvad har Senegal som Danmark ikke har?

Hvorfor er det en god idé for hotelejere, at have et godt forhold til landsbybeboerne?

Hvilke måder påvirker turismen kulturen i filmen? Hvilke kultur muligheder ser vi i filmen?

# data[].attributes.body
Analyse af dokumentaren → diskursanalyse, postkolonial analysemetode

Research

# data[].attributes.body
- Diskurser er en bestemt opfattelse af verden og hvordan verden omtales

- gartner bliver betalt for ikke at lave noget = stærkt brug for penge = typisk “afrikaner ting” = diskurs

- Jeannot omtaler indbyggerne og sine ansatte som “de sorte”, hvilket er en klar identitetsmarkør = “typisk europæer”

- Det ender dog med, at han socialiserer sig med befolkningen som tidligere ikke brød sig om ham, og han bliver nu en større del af det lokale fællesskab.

# data[].attributes.body
- metoden ser på forholdet mellem kolonimagten og den tidligere koloni

- Senegal var en fransk koloni som i 1400-tallet, var dybt præget af slavehandel til Amerika

- det “unaturlige” ved kulturen = Jeannot er det unaturlige, da han opfattes som en “sort europæer” i Afrika. I den lille landsby er indbyggerne fattige, og de har ikke mange ressourcer, og Jeannot er modsat.

- Der skal også være fokus på magtmisbrug ved denne metode.

- Er der et indirekte eller direkte magtmisbrug i samfundet? Jeannot burde ikke omtale indbyggerne som “de sorte”, for når han gør det, undertrykker han indirekte indbyggerne. Dette bemærker de også. - Det store problem er, at den lille landsby har en kulturel identitet, og Jeannot er ikke tilpasset den.