# data[].attributes.headline
Хто на зворотній стороні?

# data[].attributes.subject
Хто на зворотній стороні?

# data[].attributes.body
Історія знайомої дівчини: вона познайомилась з хлопцем в Інтернеті, він сподобався тим, що говорив з нею про життя, розумів її, відповідав на всі питання. Вона дуже багато писала про себе особистого. А вийшло що це її однокласниці взяли чужу фотографію, зробили сторінку якогось хлопця, спілкувались від його імені і пліткували про все що вдалося витягнути з дівчини.
Не довіряйте особисту інформацію незнайомим і попросіть дорослих перевірити нового знайомого.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
АIN.UA дає поради, як поводитися в умовах інформаційної війни. Видання опублікувало поради PR-стратега Сергія Дідковського, як відрізняти реальні новини від несправжніх, як розпізнати бота й інформаційні "вкиди".

За словами Сергія Дідковського, існують прості правила, за допомогою яких можна відрізнити справжню новину від фейкової.

По-перше, новина повинна базуватися на офіційній заяві якоїсь із сторін. Наприклад, на основі прес-релізу чиновника чи бізнесмена. Першоджерелом має бути його офіційний сайт або газета.

По-друге, сайт або сторінка в соціальній мережі, де опублікована ця новина, повинні мати історію. Не можна довіряти "сенсаційним" новинам невідомих сайтів.

По-третє, несправжньою може бути новина, в якій подається посилання на анонімне джерело.

По-четверте, сумніви повинна викликати новина, написана "зі слів очевидця". Потрібно підтвердити існування цього очевидця, а по-друге перевірити його кваліфікацію. Щодо цього експерт наводить приклад: "Директор інтернет-провайдера з більшою вірогідністю може знати про тотальне відключення Інтернету, ніж студент-гуманітарій".

По-п'яте, немає підстав довіряти новині, яку розмістили за допомогою ботів. Окрім ботів, у соцмережах працюють "автори", які мають сотні аккаунтів і спілкуються заготованими заздалегідь меседжами. Їхнє з авдання - вступати в полеміку із користувачами, провокувати їх.

Сергій Дідковський також пропонує чотири пункти, за якими можна розпізнати бота:

1. Дивне ім'я та прізвище (наприклад, Регіональний Бандерлог)

2. Відсутність активності у профілі (немає історії комунікації з іншими людьми, яка б підтверджувала реальність людини).

3. Надмірна надокучливість у розповсюдженні інформації (спам у коментарях - однотипні слова, одне й те саме посилання).

4. Боти ніколи не відповідають на особисті повідомлення.

Крім цього, експерт з PR пояснює як працюють інформаційні "вкиди":

1. Визначається "спільний ворог" та соціальна група, яка йому протистоїть.

2. Створюється зрозумілий для цієї соціальної групи набір меседжів. Кожен із них бінарний: "ми хороші - ворог поганий". Меседжі, як правило, зорієнтовані на мінімум раціональної складової, лише на емоції.

3. Для розповсюдження меседжів обирається пул інформаційних каналів - сайтів, блогів, форумів, соцмереж.

4. Обираються лідери громадської думки, готові стати першоджерелами для розповсюдження повідомлень.

5. За допомогою ботів інформація розповсюджується у всіх місцях, де є представники соціальної групи. Експерт Дідковський пояснює, що саме боти підтримують градус інтересу. Вони генерують чутки. А для чуток вже цілком природно "обростати" додатковими деталями, домислами - вже від представників соціальної групи.

6. Зрештою, група сприймає "вкид" і будь-яку інформацію проти спільного ворога приймає як правдиву.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
фейкові новини

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
фейкові акаунти

# data[].attributes.attachment_link.title
Експерт дає поради, як у соцмережах розпізнати ботів, фейки та "вкиди"

# data[].attributes.attachment_link.description
АIN.UA дає поради, як поводитися в умовах інформаційної війни. Видання опублікувало поради PR-стратега Сергія Дідковського, як відрізняти реальні новини від несправжніх, як розпізнати бота й інформаційні "вкиди". За словами Сергія Дідковського, існують прості правила, за допомогою яких можна відрізнити справжню новину від фейкової. По-перше, новина повинна базуватися на офіційній заяві якоїсь із сторін.

# data[].attributes.headline
Безпечні покупки в Інтернеті

# data[].attributes.subject
Безпечні покупки в Інтернеті

# data[].attributes.body
Випадок який я знаю:
Мій однокласник в Інтернеті заказав навушники. Через 3 дні йому прийшла коробка з навушниками. В неї були не навушники а паларон.
Щоб цього не сталося треба або  платити гроші після отримання товару

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Погляд - новини Чернівці та Чернівецької області

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Нині торгівля успішна не лише у Інтернет-магазинах, а й на спеціальних сайтах-платформах або аукціонах, які пропонують зареєструватися та продавати все: від техніки до використаного одягу чи колекційних іграшок з кіндер-сюрпризів. Окрім цього, неабиякої популярності набрала торгівля у соціальних мережах, де найчастіше торгують взуттям, парфумами одягом. Зважаючи на те, що продавця та покупця часто розділяють сотні кілометрів і вони не мають можливості навіть побачити один одного, обидвоє ризикують: покупець не отримати товар, а продавець - гроші за нього.

За замовлення заплатила, але його не отримала

Домогосподарка Іванна Кирилюк розповідає, що нещодавно замовила комплект одягу для свого маленького сина, втім бажаної покупки так і не дочекалася.

- Зараз у соціальних мережах багато людей, які пропонують широкий спектр товарів. Один з таких додався до мене у друзі та запропонував товари для дітей з Німеччини за дуже прийнятними цінами. В альбомах можна було переглянути фото товарів. Зважаючи на вигідність пропозиції, вирішила придбати деякий одяг. За умовами продавця я мала одразу заплатити 75% від суми замовлення та чекати майже місяць, доки речі прийдуть з-за кордону. Ризикнула та переказала гроші на зазначений рахунок. Але ані за місяць, ані за два замовленого не отримала. Спочатку продавець пояснював, що посилка просто запізнюється, потім зовсім не відповідав на повідомлення, а згодом - взагалі зник. Досі не знаю, чи це була спланована афера, чи у хлопця просто зірвалися поставки. Втім, шукати його та вимагати гроші я навіть не намагалася, адже він не з Чернівців, а з Дніпропетровська (принаймні так розповідав), та й за деякий час після нашого спілкування взагалі видалив акаунт.

Хоча, серед покупців є й позитивний досвід. Мешканка Новоселиці Ольга Б. каже, що не раз купувала собі взуття на замовлення.

- Платити наперед потрібно було 50% від вартості покупки, - каже Ольга. - Продавчиня виявилася мешканкою Чернівців, ми зустрілися, я передала кошти, а вона своєю чергою пообіцяла,, що якщо розмір або фасон не підійде, то зможу відмовитися від речі та повернути гроші назад. Не шкодую, що ризикнула, хоча роумію, що мене могли обдурити, адже з продавцем не підписували жодних документів.

Продавці беруть гроші наперед, бо бояться збитків

Питання, коли платити за товар, продавців хвилює не менше, аніж споживачів. Практика показує, що навіть Інтернет-крамниці стикаються з великою кількістю аферистів, які шукають можливість отримати товар задарма. Чернівчанка Марія Лучко, яка торгує одягом на одному зі спеціалізованих сайтів пояснює, що попередня оплата -лише спосіб перестрахуватися та впевнитися у серйозності намірів покупця.

- Неодноразово було, що людина замовляла річ та зникала. До прикладу, я відправляю товар у інше місто, де покупець має забрати його в одній зі служб доставки та там же розрахуватися. Але він не приходить. Тож я маю заплатити і за доставку, і за простій. В результаті - самі збитки.

М. Лучко запевняє, що навіть продавцеві, який працює нелегально, скажімо, у соціальних мережах не вигідно обманювати клієнта, адже слава про недобросовісного торговця швидко пошириться і заробити не вдасться. Хоча, звичайно, шансів бути ошуканим більше, аніж якщо купувати у відомому Інтернет-магазині.

Покупців у Інтернеті закони не захищають

Юристи переконують, що зараз в Україні фактично немає ніякого механізму регулювання Інтернет-торгівлі і, зокрема, захисту тих, хто наважується здійснювати там покупки.

- У штатах вже не одне десятиліття не лише існують, а й діють нормативні акти, які регулюють взаємини у мережі, в Україні поки що про спеціалізоване законодавство лише говорять, - каже правозахисник Олексій Крикливець. - Нині торгівлю в Інтернеті регламентують лише Цивільний кодекс та деякі статті Конституції. В окремих випадках допомогти може і законодавство про захист прав споживачів. Втім, на практиці ця система фактично є паралізованою. Якщо обидві сторони про продаж товару спілкувалися лише в соціальних мережах або по телефону, то потім у разі виникнення будь-яких спірних питань, довести про що саме вони домовилися, буде не просто. Особливо, якщо домовленість усна, як це найчастіше і буває.

Якщо, замовивши, ви отримали товар неналежної якості, то можете вимагати, аби продавець його обміняв або повернув кошти (якщо доведете, на яку конкретно якість давали згоду). Але якщо обіцяна річ вам не прийшла, а ви вже оплатили хоча б частину її вартості, то дії продаця можна розцінювати як шахрайство. Ви можете звернутися до міліції з заявою.

Але очікувати, що це вирішить проблему, не варто, адже знову ж таки, вашу домовленість з продавцем потрібно довести.

Тож, якщо ризикуєте і робите попередню оплату, то подбайте, аби було якесь пітдвердження, що гроші перерахували саме за товар, а не добровільно. В ідеалі має бути бланк замовлення, у якому вказано характеристики товару, модель, його вартість та інші умови. Оплачувати товар краще через банк та зберігати квитанцію або за допомогою Інтернет-банкінгу, оскільки можна буде перевірити куди і коли пішли гроші з вашого рахунка.

Окрім того, якщо споживач бачив товар лише на фото в Інтернеті й замовив його, а в результаті отримав річ з дефектом, або техніку, яка не працює, то довести обман з боку продавця майже неможливо, адже клієнт фактично погодився на придбання товару, зображеного на картинці, без уточнення його характеристик. Та й то, якщо надасте докази, що ви відвідували конкретну Інтернет-сторінку і дивилися саме це фото.

Ірина ВОРНІЧЕСА

Замовляйте товар зі свідками
Олексій Крикливець, правозахисник
Купувати товари на відстані можна, також можна навіть здійснювати попередню оплату за них. Щоправда, потрібно бути впевненим у репутації продавця. Про те, що маєте справу з добросовісним Інтернет-магазином свідчить декілька деталей.

1. Зверніть увагу на те, протягом якого часу діє магазин. Більше довіри викликають крамниці, які працюють вже декілька років та мають непогану репутацію.

2. Почитайте відгуки про роботу сайта або конкретного продавця. Не довіряйте великій кількості позитивних вражень, адже їх часто пишуть на замовлення. Відгуки повинні бути адекватними.

3. Якщо купуєте у Інтернет-магазині, подивіться реквізити юридичної особи: де підприємство перебуває, де зареєстроване тощо. Зверніть увагу на рахунок, куди перераховуєте гроші: якщо отримувач, вказаний у чеку, відрізняється від того, кому мали заплатили, бийте на сполох.

4. Сам товар, який купуєте, також має бути реальним. Якщо купуєте щось на зразок еліксиру молодості, будьте готові, що вас дурять. Так само якщо купуєте сукню відомого дизайнера за сотню гривень або модель телефону, який ще не почали випускати.

5. Оскільки, покупці товарів через Інтернет є майже незахищеними споживачами, то варто зробити все, аби зафіксувати саму угоду з продавцем, аби потім можна було довести, що ви переказали йому гроші саме за певний товар. Тому замовлення краще робити зі свідками, які згодом зможуть підтвердити ситуацію.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як діяти, якщо за товар в інтернет-магазині заплатили, а він не прийшов

# data[].attributes.attachment_link.description
Нині торгівля успішна не лише у Інтернет-магазинах, а й на спеціальних сайтах-платформах або аукціонах, які пропонують зареєструватися та продавати все: від техніки до використаного одягу чи колекційних іграшок з кіндер-сюрпризів. Окрім цього, неабиякої популярності набрала торгівля у соціальних мережах, де найчастіше торгують взуттям, парфумами одягом.

# data[].attributes.headline
Толерантність  спілкування в Інтернеті!

# data[].attributes.subject
Толерантність  спілкування в Інтернеті!

# data[].attributes.body
Одного разу  мені написав  чоловік  який  мабуть хотів мене образити.  Писав мені погані коментарії в соц. мережах!  Тоді я вирішив заблокувати його ! І не вступати в розбірки !

# data[].attributes.headline
Безпека паролей в Інтернеті

# data[].attributes.subject
Безпека паролей в Інтернеті

# data[].attributes.body
Добрий день, сьогодні я розповім про безпеку ваших паролей у соц. мережах. Одного разу я грав у гру на телефоні. І дуже сильно посварився з одним хлопцем. А він виявився програмістом. Він якимось чином вкрав мій пароль, а так як у мене всі паролі у всіх соц. мережах були однакові, він вкрав всі мої аккаунти. А щоб такого у вас не було, треба :
1. Всі паролі, у всіх соц. мережах або іграх були різні !
2. Зробіть складній пароль, наприклад ( s2g2gg4jk2 ) !
3. Ні кому не розповідайте про свій пароль !
Це не складні правила, але дуже корисні. А найголовніше, ваш аккаунт завжди ваш и дуже гарно захищений !
Дякую за увагу, будьте обережні ! ˜”*°•..•°*”˜

# data[].attributes.headline
Безпечна робота в інтернеті

# data[].attributes.subject
Безпечна робота в інтернеті

# data[].attributes.body
Випадок:
Одного разу я зайшов на сайт для того щоб подивитись новий фільм. Для того, щоб його можна було дивитись мене попросили написати номер телефону, але я відмовився, бо чув про випадки, коли з рахунку можуть зняти гроші, або присвоїти твій номер і прив'язані до нього послуги.. Запам'ятайте, ніколи не пишіть на не відомих сайтах свій номер телефону, бо вас можуть зламати!
Поради:

# data[].attributes.attachment_link.title
Безпечна поведінка в Інтернеті

# data[].attributes.attachment_link.description
Херсонська багатопрофільна гімназія №20

# data[].attributes.headline
Безпечна Робота в Інтернеті

# data[].attributes.subject
Безпечна Робота в Інтернеті

# data[].attributes.body
Не заходьте на невідомі для вас сайти вони можуті дати невідомім людям ваші дані

# data[].attributes.headline
Безпечна Робота в Інтернеті

# data[].attributes.subject
Безпечна Робота в Інтернеті

# data[].attributes.body
Не треба  брати участь у конфліктах в Інтернеті.
Краше буде не звертати увагу на будь які конфлікти.
Не піддавайтесь на провокації, не треба, найкраще закрийте цю тему.