# data[].attributes.body
Enevældens indførelse markerede overgangen til en styreform, hvor den øverste lovgivende, dømmende og udøvende magt lå hos kongen. Den danske enevælde, der strakte sig frem til 1848, fik sin teoretiske beskrivelse i Konge loven fra 1665.

# data[].attributes.body
magten under enevælden var sådan at kongen fik mere og mere magt og adelen/de gejstlige fik mindre og mindre magt borgerne havde næsten ingen magt og bønderne havde ingen magt

# data[].attributes.body
De kongelige boede ofte på et stort slot eller en stor herregård og man var ikke i  tvivl om at de havde mange penge og deres hjem var meget detaljeret.

# data[].attributes.body
Adelen boede i større gårde og huse end de almindelige folk. De havde flere husdyr, og de skulle også have plads til tjenestefolk og soldater. De rigeste havde råd til at bygge i sten, og nogle havde endda råd til at bygge deres egen lille borg.

# data[].attributes.body
Alt efter hvor rig man var jo mere detaljeret var ens hus. hvis man bare var en normal borger ville ens hus ikke være så ud smykket. hvis man derimod var en rig borger kunne ens hus være meget ud smykket både væggene, gulvet og loftet.

# data[].attributes.body
Under enevælden var det ikke alle bønder der bonde under eget tag de fleste arbejdede og boede under adelens tag.
Nogle få bønder boede i eget hus men der var ikke særligt mange der ejede deres egen gård.
Under enevælden begyndte flere og flere at opretter deres egen gårde.