# data[].attributes.attachment_link.description
Tampereen LUMATE-keskuksen tarkoituksena on innostaa lapsia ja nuoria LUonnontieteiden, MAtematiikan ja TEkniikan harrastamiseen sekä niiden oppimiseen, tutkimiseen ja soveltamiseen tekemällä oppien. LUMATE-keskus tuo luonnontieteiden, matematiikan ja teknologian tutkimusta, tieteen tekoa ja teollisuutta näkyväksi koululaisille sekä järjestää opettajille täydennyskoulutusta toimien myös opettajien resurssikeskuksena. Keskus luo sateenvarjoverkoston eri toimijoiden välille ja näin tuo näkyvyyttä eri toimijoille ja toiminnoille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mari Pihlatien tärkein ja näkyvin tutkimuskohde on puiden rooli metaanin tuottajina. Kyseessä on monitieteinen kokonaisuus, jossa yhdistyvät maaperän biokemia, kemia, fysiikka ja mikrobiologia, kasvien biokemia ja fysiologia sekä ilmakehän fysiikka ja kemia.

"Meitä kiinnostaa, mikä on boreaaliseen eli pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen kuuluvien metsien rooli kasvihuonekaasujen nieluna ja lähteenä. Puut metaanin lähteinä ovat uusi tutkimusala. Aiemmin luultiin, että metaania syntyy ainoastaan hapettomissa oloissa, kuten boreaalisilla soilla. Tutkimusryhmäni kuitenkin havaitsi, että kaikki boreaalisen vyöhykkeen puut tuottavat metaania", Pihlatie kertoo.

Pihlatien tutkimuksessa ovat vahvasti esillä erilaiset takaisinkytkennät. Kasvi vaikuttaa maaperän prosesseihin, maaperä vaikuttaa kasvien toimintaan, ja ilmakehä vaikuttaa maaperän ja kasvien vuorovaikutukseen. Havainnoimalla ilmakehän koostumusta ja esimerkiksi kasvihuonekaasujen pitoisuuksien muutosta, saadaan selville maaperän ja kasvien toimintaa kuten hiilen sidontaa, kasvihuonekaasujen sidontaa tai -päästöjä.

Pihlatie on kehittänyt luotettavia ja aiempaa vertailukelpoisempia mittauksia kasvihuonekaasujen arviointiin. Työ on ollut kansainvälisesti merkittävää. Pihlatie on osallistunut aktiivisesti ICOS-tutkimusinfrastruktuurin (Integrated Carbon Observation System) mittausprotokollien työstämiseen. ICOS on luomassa kansainvälistä standardia kasvihuonekaasujen havainnointiin.

Pihlatie on onnistunut erinomaisesti tuloksista tiedottamisessa: hän on kirjoittanut useita yleistajuisia artikkeleita ja antanut haastatteluja ilmastonmuutoksen vaikutuksista soihin ja turvemaihin sekä metsiin. Parhaillaan Pihlatie on akatemiatutkija (2015-2020). Hänelle on myös myönnetty Euroopan tutkimusneuvoston ERC Starting Grant kaudelle 2018-2023.
Juttu ja video ovat Suomen Akatemian tuottamia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mari, metaani ja puut - Akatemiapalkinto 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Mari Pihlatien tärkein ja näkyvin tutkimuskohde on puiden rooli metaanin tuottajina. Kyseessä on monitieteinen kokonaisuus, jossa yhdistyvät maaperän biokemia, kemia, fysiikka ja mikrobiologia, kasvien biokemia ja fysiologia sekä ilmakehän fysiikka ja kemia. "Meitä kiinnostaa, mikä on boreaaliseen eli pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen kuuluvien metsien rooli kasvihuonekaasujen nieluna ja lähteenä. Puut metaanin lähteinä ovat uusi tutkimusala.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tuulilasinpesunesteiden metanolirajoitus tulee voimaan toukokuun 10. päivä, muistuttaa Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes.

Sen jälkeen kuluttajille ei saa myydä tuulilasinpesunesteitä ja jäänpoistonesteitä, joiden metanolipitoisuus on 0,6 painoprosenttia tai sen yli.

Rajoituksen tarkoituksena on estää tuulilasinpesunesteiden ja denaturoidun alkoholin nauttimisesta aiheutuvia myrkytyksiä ja vakavia silmävaurioita.

Rajoitus ei koske ammattikäyttöön myytäviä nesteitä, mutta myyjän on varmistettava, ettei niitä luovuteta yleiseen kulutukseen.

Metanoli eli metyylialkoholi tappaa joka vuosi ihmisiä Suomessa. Siitä käytetään myös nimeä puusprii.

Tukesin mukaan jo 15 millilitraa 40-prosenttista metanolia suun kautta otettuna voi aiheuttaa kuoleman. Teelusikallisesta voi sokeutua.

Metanolista tuli ongelma, kun Suomi liittyi EU:hun vuonna 1995. Sitä ennen kuluttajakäyttöön myytävät metanolituotteet olivat tiukasti säädeltyjä, ja metanoliin kuoli vain muutama ihminen vuodessa.

EU-säädösten tultua voimaan metanolia sisältävät tuotteet muuttuivat vapaasti myytäviksi. Suomi pyysi jäsenyysneuvotteluissa poikkeuslupaa metanolin vähittäismyynnin kieltämiseksi, mutta sitä ei myönnetty.

Myynnin vapauduttua alkoi Suomessa suoranainen metanolimyrkytysepidemia. Vuosina 1995-2011 kuoli 431 ihmistä metanolimyrkytykseen.

Myrkytykset johtuivat pääosin metanolia sisältävien tuulilasinpesunesteiden juomisesta.

Lääketieteellisen aikakauskirja Duodecimin mukaan laskennallisesti on arvioitu, että kyseisenä aikana lasinpesunesteet aiheuttivat 389 ylimääräistä metanolimyrkytyskuolemaa Suomessa. Vuonna 2014 julkaistun artikkelin mukaan Suomi johti Euroopan tilastoja metanolimyrkytysten suhteellisessa ja todennäköisesti absoluuttisessakin esiintyvyydessä.

Vuonna 2011 vähittäismyyntiasetusta tiukennettiin niin, että metanolia on pitänyt yksiselitteisesti säilyttää lukitussa tilassa. Muutoksen jälkeen metanolikuolemien määrä laski kolmannekseen.

Tukesin mukaan toukokuussa voimaan tuleva EU:n laajuinen 0,6 prosentin pitoisuusraja metanolia sisältäville lasinpesunesteille on niin alhainen, ettei nesteen nauttiminen todennäköisesti johda kuolemaan.

Asiasta kertoi ensimmäisenä muun muassa Yle.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuulilasin­pesunesteiden metanolirajoitus tulee voimaan toukokuun 10. päivä, muistuttaa Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes. Sen jälkeen kuluttajille ei saa myydä tuulilasin­pesunesteitä ja jäänpoistonesteitä, joiden metanolipitoisuus on 0,6 painoprosenttia tai sen yli. Rajoituksen tarkoituksena on estää tuulilasin­pesunesteiden ja denaturoidun alkoholin nauttimisesta aiheutuvia myrkytyksiä ja vakavia silmävaurioita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Engineering & Science. 1M likes. Here we are exploring Amazing work by engineers.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ylen aamu-tv | Millainen mullistus 150-vuotias alkuainetaulukko oli?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vieläkö muistat kouluajoiltasi alkuainetaulukon? Alkuainetaulukkoa eli jaksollista järjestelmää juhlitaan tänä vuonna, sillä se täyttää 150 vuotta. Miksi jaksollinen järjestelmä oli merkittävä keksint

# data[].attributes.attachment_link.title
Tampereella kehitetty ainutlaatuinen laite voi mullistaa tekstiilien kierrättämisen - Käsittelee materiaaleja, joiden kierrättäminen tehokkaasti on tähän saakka ollut lähes mahdotonta

# data[].attributes.attachment_link.description
Tampereella kehitetty ainutlaatuinen laite voi mullistaa tekstiilien kierrättämisen - Käsittelee materiaaleja, joiden kierrättäminen tehokkaasti on tähän saakka ollut lähes mahdotonta

# data[].attributes.attachment_link.title
Tiedeykkönen | Fysiikan läpimurrot - suprajohtavaa grafeenia ja kaikuja maailmankaikkeuden pimeältä kaudelta

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuuntele Tiedeykkönen - Fysiikan läpimurrot - suprajohtavaa grafeenia ja kaikuja maailmankaikkeuden pimeältä kaudelta Yle Areenasta. Areena on Suomen suurin netti-tv ja radio.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ajankohtainen tiedeohjelma pohtii aikamme ilmiöitä tieteellisestä näkökulmasta ja lisää ymmärrystä itsestämme ja maailmasta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maapallon magneettinen pohjoisnapa on alkanut käyttäytyä kummallisesti. Se liikkuu tätä nykyä niin nopeasti kohti Siperiaa, että maailman magneettista mallia täytyy päivittää vuotta ennakoitua aikaisemmin, kertoo Nature-tiedelehti.

Maan magneettikenttää kuvaava malli ohjaa kaikenlaista paikantamista maalla, merellä ja ilmassa.

Yhdysvaltain ja Britannian puolustusvoimien käyttöön ylläpidettyä magneettista mallia hyödyntävät siviilikäytössä laiva- ja lentoliikenne ja kännykkäsovellukset, kuten Google Maps.

Malli päivitetään viiden vuoden välein. Aiemman päivityksen piti olla voimassa vielä tämä vuosi, mutta magneettikentän muutokset pakottavat kiirehtimään päivitystä, jotta paikannus pysyy tarkkana.

"Virhe kasvaa koko ajan", kommentoi Naturelle geotieteilijä Arnaud Chuillat Coloradon Boulder-yliopistosta ja Yhdysvaltain meren- ja ilmastontutkimuslaitoksesta Noaasta.

Maan magneettikenttä syntyy, kun sula rauta pyörii syvällä maan sisuksissa.

Sähköä johtava metallisula toimii dynamon tavoin. Kun se liikkuu heikossa magneettikentässä, se tuottaa sähkövirran, joka puolestaa synnyttää maapallon magneettikentän.

Kenttä ei ainoastaan auta suunnistamisessa planeetan pinnalla, vaan myös suojelee meitä avaruudesta tulevalta säteilyltä.

Magneettisen navan paikka on aina vaihdellut. Sen liike on kuitenkin nopeutunut 1990-luvun puolivälistä lähtien.

Napa on matkustanut Kanadan alueelta kohti Siperiaa 55 kilometrin vuosivauhtia. Aiemmin vauhti oli vain 15 kilometriä vuodessa.

Viime vuoden aikana magneettinen napa oli jo planeetan itäpuoliskolla. Nopea muuttovauhti tekee juuri pohjoisnavan alueesta alttiin paikannusvirheille.

Magneettisen mallin pikapäivityksen tarpeen aiheutti myös magneettikentän väliaikainen poikkeama, joka havaittiin vuonna 2016 Etelä-Amerikan pohjoisosan ja itäisen Tyynenmeren alla.

Sekä vuonna 2016 huomattu magneettikentän muutos että navan vinha vaellus itään hakevat vielä selitystään.

Selvää on, että niiden takana täytyy olla maan sisuksissa tapahtuvat virtauksen vaihtelut, mutta millaiset?

Geomagneettisen pulssin voivat selittää hydromagneettiset aallot, jotka nousevat maapallon ytimestä.

Navan siirtyminen saattaa puolestaan johtua nopeista raudan napavirtauksista, joita Euroopan avaruusjärjestön Esan Swarm-satelliitit ovat havainneet maapallon ytimessä.

Virtaukset liikkuvat 40 kilometriä vuodessa. Vauhti on kolminkertainen tavanomaiseen virtausnopeuteen verrattuna.

Napavirtaus ilmeisesti heikentää Kanadan alla olevaan magneettikenttää.

Magneettisen navan sijainti on kiinni kahdesta magneettikentän kaistaleesta, joista toinen sijaitsee Kanadan ja toinen Siperian alla.

"Siperian kaistale näyttää voittavan kisan", selittää Leedsin yliopiston geofyysikko Philip Livermore Naturen jutussa.

Maailman magneettinen malli päivitetään tammikuun lopussa.

Se piti tehdä vielä aikaisemmin, mutta Yhdysvaltain hallinnon sulku esti ripeämmän aikataulun.

Juttua on korjattu 17.1. klo 11.25: Poistettu vertaus polkupyörän dynamoon ja selitetty Maan magneettikentän synty tarkemmin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Maan magneettinen napa liikkuu kohti Siperiaa vauhdilla, joka ihmetyttää tutkijoita

# data[].attributes.attachment_link.description
Maapallon magneettinen pohjoisnapa on alkanut käyttäytyä kummallisesti. Se liikkuu tätä nykyä niin nopeasti kohti Siperiaa, että maailman magneettista mallia täytyy päivittää vuotta ennakoitua aikaisemmin, kertoo Nature-tiedelehti. Maan magneettikenttää kuvaava malli ohjaa kaikenlaista paikantamista maalla, merellä ja ilmassa. Yhdysvaltain ja Britannian puolustusvoimien käyttöön ylläpidettyä magneettista mallia hyödyntävät siviilikäytössä laiva- ja lentoliikenne ja kännykkäsovellukset, kuten Google Maps.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maapallon magneettinen pohjoisnapa on alkanut käyttäytyä kummallisesti. Se liikkuu tätä nykyä niin nopeasti kohti Siperiaa, että maailman magneettista mallia täytyy päivittää vuotta ennakoitua aikaisemmin, kertoo Nature-tiedelehti.

Maan magneettikenttää kuvaava malli ohjaa kaikenlaista paikantamista maalla, merellä ja ilmassa. Yhdysvaltain ja ritannian puolustusvoimien käyttöön ylläpidettyä magneettista mallia hyödyntävät siviilikäytössä laiva- ja lentoliikenne ja kännykkäsovellukset, kuten Googlen Maps.

Malli päivitetään viiden vuoden välein. Aiemmalla päivityksellä piti mennä vielä tämä vuosi, mutta magneettikentän muutokset pakottavat kiirehtimään toimenpidettä.

"Virhe kasvaa koko ajan", kommentoi Naturelle geotieteilijä Arnaud Chuillat Coloradon Boulder-yliopistosta ja Yhdysvaltain meren- ja ilmastontutkimuslaitoksesta Noaasta.

Maan magneettikenttä syntyy, kun sula rauta pyörii syvällä maan sisuksissa. Virtaava metallisula on kuin polkupyörän dynamo, joka tuottaa sähkövirran, joka taas synnyttää maapallon muuttuvan magneettikentän.

Kenttä ei ainoastaan auta suunnistamisessa planeetan päällä vaan myös suojelee meitä avaruudesta tulevalta säteilyltä.

Magneettinen napa on aina elänyt. Liike on kuitenkin nopeutunut 1990-luvun puolivälistä lähtien.

Napa on matkustanut Kanadan alueelta kohti Siperiaa 55 kilometrin vuosivauhtia. Aiemmin vauhti oli vain 15 kilometriä vuodessa.

Viime vuoden aikana magneettinen napa oli jo planeetan itäpuoliskolla. Nopea muuttovauhti tekee juuri pohjoisnavan alueen alueesta virheille alttiin.

Magneettisen mallin pikapäivityksen tarpeen nosti navan ennakoimattomien liikkeiden lisäksi väliaikainen geomagneettinen pulssi, joka havaittiin 2016 Etelä-Amerikan pohjoisosan ja itäisen Tyynenmeren alla.

Sekä vuonna 2016 huomattu magneettikentän muutos että navan vinha vaellus itään hakevat vielä selitystään. Selvää on, että niiden takana täytyy olla maan sisuksissa tapahtuvat virtauksen vaihtelut, mutta millaiset?

Geomagneettisen pulssia voivat selittää hydromagneettiset aallot, jotka nousevat maapallon ytimestä.

Navan siirtyminen saattaa puolestaan johtua nopeista raudan napavirtauksista, joita Euroopan avaruusjärjestön Esan Swarm-satelliitit ovat havainneet maan ytimessä. Virtaukset liikkuvat 40 kilometriä vuodessa. Vauhti on kolminkertainen tavanomaiseen virtausnopeuteen verrattuna.

Napavirtaus ilmeisesti heikentää Kanadan alla olevaan magneettikenttää. Magneettisen navan sijainti on kiinni kahdesta magneettikentän kaistaleesta, joista toinen sijaitsee Kanadan ja toinen Siperian alla.

"Siperian kaistale näyttää voittavan kisan", selittää Leedsin yliopiston geofyysikko Philip Livermore Naturen jutussa.

Maailman magneettinen malli päivitetään tammikuun lopussa. Se oli tarkoitus tehdä vielä aikaisemmin, mutta Yhdysvaltain hallinnon sulku esti ripeämmän aikataulun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Maapallon magneettinen pohjoisnapa on alkanut käyttäytyä kummallisesti. Se liikkuu tätä nykyä niin nopeasti kohti Siperiaa, että maailman magneettista mallia täytyy päivittää vuotta ennakoitua aikaisemmin, kertoo Nature-tiedelehti. Maan magneettikenttää kuvaava malli ohjaa kaikenlaista paikantamista maalla, merellä ja ilmassa. Yhdysvaltain ja ritannian puolustusvoimien käyttöön ylläpidettyä magneettista mallia hyödyntävät siviilikäytössä laiva- ja lentoliikenne ja kännykkäsovellukset, kuten Googlen Maps.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Universumin ihmeistä jotkin ovat mahtavampia kuin toiset. Tähtitieteen dosentti Heikki Oja pohtii hetken ja laatii sitten maailmankaikkeuden kiehtovimmista ilmiöistä lyhyen mutta kattavan luettelon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Universumin seitsemästä ihmeestä suurin saattaa olla jalkojemme alla - Laaja tiedeartikkeli kertoo, mitä maailmankaikkeuden mysteereistä nyt tiedämme

# data[].attributes.attachment_link.description
Universumin ihmeistä jotkin ovat mahtavampia kuin toiset. Tähtitieteen dosentti Heikki Oja pohtii hetken ja laatii sitten maailmankaikkeuden kiehtovimmista ilmiöistä lyhyen mutta kattavan luettelon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näillä 12 aineella voit korvata sokerin - Osa makeutusaineista on jopa 200 kertaa pöytäsokeria vahvempia, mutta kaikilla niillä on myös huonot puolensa

# data[].attributes.attachment_link.description
Näillä 12 aineella voit korvata sokerin - Osa makeutusaineista on jopa 200 kertaa pöytäsokeria vahvempia, mutta kaikilla niillä on myös huonot puolensa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kääpiöplaneetta Pluto on Maasta katsoen etäällä, mutta se saa nyt seuraa vielä etäämpää.

Uusi kääpiöplaneetta nimeltä Farout eli "kaukana" on löytynyt aurinkokunnastamme. Kutsumanimensä mukaisesti se on kaukana. Se on etäisin löydetty kääpiöplaneetta.

Maasta on Faroutille matkaa noin 18 miljardia kilometriä. Se on noin 3,5-kertainen matka Maasta Plutoon.

Farout on Maasta noin 120 kertaa niin kaukana kuin Maa on Auringosta. Virallisesti tämän löydetyn uuden maailman nimi on 2018 VG18.

Ryhmä tähtitieteilijöitä löysi Faroutin japanilaisella Subarun teleskoopilla Havaijilla.

Tällaisia aurinkokunnan etäisiä kohteita löytyy, kun tutkijat vertaavat samasta paikasta eri aikoina otettuja kuvia. Niistä voi löytyä liikkuva piste, jos kohde ei ole tähti. Tähdet pysyvät eri aikoina otetuissa kuvassa paikallaan.

"Hihkaisin 'farout', kun löysin liikkuvan pisteen. Se todella on hyvin kaukainen kohde", sanoo Faroutin löytäneen ryhmän jäsen Scott Sheppard. Hän on tähtitieteilijä Carnegien tiedeinstituutissa Washington DC:ssä, joka kertoi löydöstä 17. joulukuuta.

Faroutista ei vielä tiedetä paljon, koska se on niin kaukana. Teleskoopin avulla on päätelty, että sen läpimitta on noin 500 kilometriä. Se on siis riittävän suuri eli pyöreä, tai lähes pyöreä, ollakseen kääpiöplaneetta.

Sen pinta näyttää heijastavan vaaleanpunaista väriä. Tämä saattaa merkitä sitä, että sillä on jäinen pinta.

Kun tähtitieteilijät tutkivat Faroutia lisää, he saavat lopulta selville sen kiertoradan Auringon ympäri.

Etäisillä kohteilla on monesti eriskummallisia kiertoratoja. Ne ovat johtaneet joukon tähtitieteilijöitä olettamaan, että jossain kaukana Aurinkoa kiertäisi myös valtava planeetta. Sitä on kutsuttu planeetta X:ksi.

Itse asiassa Carnegien tähtitieteilijät löysivät Faroutin, kun he etsivät tuota planeetta X:ää.

Jos Faroutin kiertorata on soikea tai muuten outo, voi tieto auttaa rajaamaan paikkaa, josta tuo planeetta X löytyisi.

"Meidän täytyy ensin tuntea Faroutin kiertorata", Sheppard sanoo.

"Yksi Faroutin kierros Auringon ympäri on hyvin pitkä. Kierros kestää melko varmasti yli tuhat Maan vuotta", Sheppard veikkaa. Siksi voi myös kestää useita vuosia määrittää, millainen löydetyn kääpiöplaneetan rata on.

Kääpiöplaneetoja on nyt löytynyt kuusi. Tunnetuimmat ovat Pluto ja Ceres. Muita ovat Eris, Hauema, Makemake ja siis nyt myös Farout. Ne kaikki ovat pienempiä kuin Maan Kuu.

Jotkut tähtitieteilijät arvioivat, että aurinkokunnassamme saattaa lymytä jopa 200 kääpiöplaneettaa. Ne löytyvät enimmäkseen jäiseltä Kuiperin vyöhykkeeltä, joka on Pluton takana. Kuiperin vyöhykettä ei tunneta vielä hyvin.

Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) otti käyttöön termin kääpiöplaneetta vuonna 2006. Samalla planeettana jo vuodesta 1930 tunnettu Pluto "alennettiin" kääpiöplaneetaksi.

Kääpiöplaneetan määritelmään kuuluu muun muassa, että se on taivaankappale, joka kiertää Aurinkoa, se on pyöreä tai lähes pyöreä, eikä se ole satelliitti jonkun muun kohteen ympärillä.

Päätös herättää yhä kiistelyä. Jotkut haluavat, että Pluto saisi takaisin planeetan aseman. Planeetaksi kutsuttiin aikoinaan myös Cerestä, joka on aurinkokuntamme asteroidivyöhykkeen suurin kohde. Se löytyi jo 1801.

Luotaimet ovat kuvanneet läheltä sekä Pluton että Cereksen 2010-luvulla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Etäisin aurinkokunnan kääpiöplaneetta sai nimen Farout

# data[].attributes.attachment_link.description
Kääpiöplaneetta Pluto on Maasta katsoen etäällä, mutta se saa nyt seuraa vielä etäämpää. Uusi kääpiöplaneetta nimeltä Farout eli "kaukana" on löytynyt aurinkokunnastamme. Kutsumanimensä mukaisesti se on kaukana. Se on etäisin löydetty kääpiöplaneetta. Maasta on Faroutille matkaa noin 18 miljardia kilometriä. Se on noin 3,5-kertainen matka Maasta Plutoon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuinka paljon maailmankaikkeudessa on tähtiä? Arviolta kvadriljoona eli luku, jossa ykkösen perässä on 24 nollaa. Se on samaa luokkaa kuin hiekanjyvien määrä maapallolla.

Tämä yli 90 päivää vanha arkistoartikkeli kuuluu HS Digi -tilaukseen

Vaihda HS Mini -tilauksesi helposti HS Digiin

Haluatko lukea koko artikkelin?

HS Digi -tilauksella pääset lukemaan rajoituksetta tämän ja muita kiinnostavia artikkeleita

# data[].attributes.attachment_link.title
Tutkijat laskivat kaikkien universumin tähtien valon - Valohiukkasten määrä on niin valtava, ettei sitä voi suhteuttaa mihinkään

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuinka paljon maailmankaikkeudessa on tähtiä? Arviolta kvadriljoona eli luku, jossa ykkösen perässä on 24 nollaa. Se on samaa luokkaa kuin hiekanjyvien määrä maapallolla. Tämä yli 90 päivää vanha arkistoartikkeli kuuluu HS Digi -tilaukseen Vaihda HS Mini -tilauksesi helposti HS Digiin Haluatko lukea koko artikkelin?

# data[].attributes.attachment_link.title
Jätteiden mukana palaa miljoonien edestä arvokkaita metalleja - tutkijat löysivät menetelmän, jolla ne voidaan saada talteen tuhkasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Haitallisia aineita sisältävän tuhkan hyödyntämisestä yritetään tehdä uutta liiketoimintaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Neutriinotomografia toimii - maapallo punnittiin uudella menetelmällä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) muistuttaa, että lyijyn ja lyijyseosten myyminen kuluttajille on laitonta. Useissa kaupoissa ja verkkokaupoissa on edelleen myynnissä lyijyä sisältäviä juotostinoja, vaikka niiden myynti kuluttajakäyttöön on ollut kiellettyä maaliskuun 2018 alusta alkaen.

Tukesin tietojen mukaan monissa kaupoissa on myynnissä sellaisia juotostinoja, jotka sisältävät lyijyä kymmeniä prosentteja. Kuluttajille myytävät kemikaalit, kuten juotostinat, eivät saa sisältää lyijyä hiukkaskoosta riippuen 0,03 tai 0,3 % tai enemmän.

Tukes kehottaa kauppoja tarkastamaan, onko omassa kaupassa tai verkossa myynnissä lyijyä sisältäviä juotostinoja tai muita lyijyä sisältäviä kemikaaleja. Tieto juotostinan koostumuksesta löytyy pakkausmerkinnöistä sekä käyttöturvallisuustiedotteesta (lyijyn kemiallinen merkki on Pb). Lyijyä sisältäviä kemikaalituotteita ei saa myydä kuluttajille ollenkaan, eikä myöskään antaa maksutta. Lyijyn käytölle on olemassa korvaavia aineita, esimerkiksi tina-hopeaseoksia tai erilaisia kupariseoksia.

Lyijyä sisältäviä juotostinoja ei myöskään saa myydä harrastustoimintaan, jossa kuluttajat tekevät tiffanylasi- tai muita juotostöitä vaikkapa kansalaisopiston kurssilla.

Tukes valvoo kemikaalilainsäädännön velvoitteiden noudattamista ja on yhteydessä yrityksiin, kun havaitsee lainsäädännön vastaista myyntiä.

Lyijyä sisältäviä kemikaaleja saa edelleen myydä ammattilaisille

Jos myyt lyijyä sisältäviä kemikaaleja ammattilaisille, ne pitää pakata ja merkitä vaaralliseksi kemikaaliksi. Tämä tarkoittaa, että pakkauksessa on varoitusetiketti, jossa on suomeksi ja ruotsiksi mm.

vakavaa terveysvaaraa osoittava varoitusmerkki

huomiosana "Vaara" ja vaaralausekkeet "Saattaa heikentää hedelmällisyyttä. Voi vaurioittaa sikiötä." ja "Saattaa aiheuttaa haittaa rintaruokinnassa oleville lapsille."

merkintä "Vain ammattikäyttöön" ja

muut luokituksesta johtuvat varoitusmerkinnät.

Lyijyä sisältävien kemikaalien lisäksi lyijy on jo aiemmin kielletty monenlaisissa esineissä

Lyijyn käyttöä on rajoitettu myytävissä sähkö- ja elektroniikkalaitteissa. Sähkö- ja elektroniikkalaitteita ovat esimerkiksi kodinkoneet, televisiot, puhelimet, akkukäyttöiset työkalut, rannekellot, automaatit ja erilaiset valvontalaitteet, esim. palovaroittimet. Jos laite (kodinkone, tietokone ym.) on saatettu markkinoille ennen 1.7.2006, sen saa korjata lyijyllisellä juotoksella. 1.7.2006 jälkeen markkinoille saatetut laitteet on korjattava RoHS-lainsäädännön mukaisilla osilla, joissa ei ole lyijyä. RoHS-lainsäädännön tavoitteena on estää haitallisten aineiden pääsy ympäristöön.

Lisäksi lyijyn käyttö on kielletty kuluttajille myytävissä esineissä, joita lapset voivat laittaa suuhun. Euroopan kemikaalivirasto on julkaissut tulkintaohjeen siitä, mitkä esineet katsotaan ja ei katsota tällaisiksi.

Lisätietoa:

Kemikaalien valvonta: ryhmäpäällikkö Marilla Anttila, etunimi.sukunimi@tukes.fi tai puh. 029 5052 048

Kemikaalilainsäädäntö: ylitarkastaja Sari Tuhkunen, etunimi.sukunimi@tukes.fi tai puh. 029 5052 050

Vaaralliset aineet sähkö- ja elektroniikkalaitteissa: ylitarkastaja Tiia Salamäki, etunimi.sukunimi@tukes.fi tai puh. 029 5052 632

Lyijyn lisäyksestä REACH-asteuksen liitteeseen XVII on säädetty komission asetuksessa (EU) 2017/1510
Vaaralliset kemikaalit pitää merkitä EU:n CLP-asetuksen mukaisesti, linkki Tukesin ohjeeseen Vaaralliset aineet sähkö- ja elektroniikkalaitteissa - RoHS

# data[].attributes.attachment_link.title
Lyijyn myynti kuluttajille on laitonta - tarkista myymäsi juotostinat

# data[].attributes.attachment_link.description
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) muistuttaa, että lyijyn ja lyijyseosten myyminen kuluttajille on laitonta. Useissa kaupoissa ja verkkokaupoissa on edelleen myynnissä lyijyä sisältäviä juotostinoja, vaikka niiden myynti kuluttajakäyttöön on ollut kiellettyä maaliskuun 2018 alusta alkaen. Tukesin tietojen mukaan monissa kaupoissa on myynnissä sellaisia juotostinoja, jotka sisältävät lyijyä kymmeniä prosentteja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kodin puhdistusaineet ovat oikein käytettyinä pääosin turvallisia, mutta ympäristölääketieteen professorin mukaan useimmiten täysin turhia. Katso vinkit, joiden avulla voit pienentää kemikaalialtistusta siivotessasi.

Triple action, super power, mega shine... Ja pum, lika on poissa! Kodin puhdistusaineiden etiketit lupaavat toinen toistaan uskomattomampia tuloksia ja räjähtävämpää puhtautta. Ja tietysti jokaiselle kodin pinnalle löytyy oma aineensa.

Mutta tarvitsemmeko todella näitä kaikkia? Työterveyshuollon ja ympäristölääketieteen professori Tuula Putuksen kanta on selvä.

- Suurin osa aineista on turhia. Kodin siivoukseen riittää hyvin imuri, mikrokuituliina ja puhdas vesi.

Tukesin ylitarkastaja Sari Tuhkusen kanta on hieman maltillisempi.

- Käytännössä siivousaineet ovat turvallisia käyttää, kunhan noudattaa pakkausten käyttö- ja suojautumisohjeita.

Allergisoivia kemikaaleja esimerkiksi käsitiskiaineessa

Jos siivousaineet lupaavat räjäyttää lian, herää väistämättä kysymys, mitä ne mahtavat tehdä terveydellemme.

Altistumme puhdistustuotteiden kemikaaleille sekä hengitysteitse että ihon kautta. Kun tiskaamme paljain käsin, altistuminen tapahtuu ihon kautta. Esimerkiksi puhdistussuihkeista kemikaaleja taas päätyy hengitysilmaan.

Lisäksi puhdistusaineiden jäämiä saattaa löytyä kodin pinnoilta.

- Tämä johtuu siitä, että tuotteita ei läheskään aina huuhdella pois, Putus sanoo.

Kaikki siivoustuotteiden sisältämät kemikaalit eivät ole haitallisia, mutta jotkut niistä voivat aiheuttaa herkistymistä ja allergiaa.

- Kodin siivousaineiden herkistäviä ainesosia voivat olla säilöntäaineet ja hajusteet, kertoo kemikaalien terveysvaaroihin ja -riskeihin perehtynyt Tukesin ylitarkastaja Petteri Talasniemi.

Isotiatsolinoni-allergia yleistyy jatkuvasti. Allergialääkärit ovat yrittäneet varoittaa aineesta jo vuosikymmeniä. ― Tuula Putus

Säilöntäaineet

Yleisimpiin allergeeneihin lukeutuvat esimerkiksi säilöntäaineina käytettävät isotiatsolinonit, joita käytetään yleisesti kodin puhdistustuotteissa, esimerkiksi käsitiskiaineessa.

- Isotiatsolinoni-allergia yleistyy jatkuvasti. Allergialääkärit ovat yrittäneet varoittaa aineesta jo vuosikymmeniä, ja iholle jätettävästä kosmetiikasta isotiatsolinoni kiellettiin jo 1980-luvulla, Putus puuskahtaa.

Isotiatsolinonien lisäksi siivoustuotteiden säilöntäaineista herkistäviä voivat olla formaldehydin vapauttajat.

- Niiden vaaraominaisuuksia ja riskejä kuluttajatuotteissa selvitetään parhaillaan EU-tasolla, Talasniemi kertoo.

Säilöntäaineet on mainittava tuoteselosteessa aina nimeltä.

Hajusteet

Säilöntäaineiden lisäksi myös hajusteet voivat herkistää ja allergisoida. Allergisoivat hajusteet on mainittava aina tuoteselosteessa.

Syövyttävät kemikaalit

Jotkin puhdistustuotteet, kuten esimerkiksi viemärinaukaisuaineet, sisältävät myös vaaralliseksi luokiteltuja, esimerkiksi syövyttäviä kemikaaleja.

- Tällaisissa tapauksissa tuotepakkauksessa täytyy aina olla varoitusmerkintä siitä, että tuote on syövyttävä, Tuhkunen kertoo.

Altistusta voi välttää noudattamalla pakkauksessa kerrottuja suojautumisohjeita.

7 vinkkiä - Näin kevennät siivouksen kemikaalikuormaa

1. Jätä turhat aineet hyllyyn

Entä jos miettisit kahdesti, ennen kuin seuraavan kerran täydennät pesuainearsenaaliasi?
Putuksen mielestä kodin perussiivoukseen riittää varsin hyvin imuri, harja, mikrokuituliina ja puhdas vesi.

- Siivoaminen on minun ymmärtääkseni sitä, että näkyvä lika, pöly, hiekka ja villakoirat poistetaan. Pintojen desinfiointiin ei ole tarvetta, sillä liika desinfiointi poistaa myös hyödyllisiä bakteereja.

2. Lue pakkausmerkinnät ja noudata käyttöohjeita

Pakkausmerkinnät eivät ole olemassa huvin vuoksi. Tuotteen pakkausmerkinnöistä selviää muun muassa se, sisältääkö aine allergisoivia hajusteita tai säilöntäaineita.

- Lukemalla merkinnät ja ja noudattamalla käyttö- ja annosteluohjeita voit välttää altistumista vaarallisille kemikaaleille, Tuhkunen muistuttaa.

3. Hanskat käteen - suojaudu oikein

Jos pelkkä vesipesu kuulostaa liian heppoiselta, ja haluat jatkossakin tarttua siivousainepulloon, suojavarusteet auttavat tehokkaasti vähentämään kemikaalialtistusta.

Putus kehottaa tarttumaan suojakäsineisiin esimerkiksi käsitiskiaineita käytettäessä.

- Hanskat ovat hyvät etenkin, jos on herkkäihoinen.

4. Älä puunaa liikaa

Hyviä uutisia jatkuvaa puunaamista kaihtaville! Putuksen mukaan kotioloissa riittää hyvin kultainen keskitie ja se, että näkyvä lika ja pöly pysyvät loitolla.

- Leikkaussali siivotaan tietysti joka päivä ja useamminkin, mutta kotiympäristössä ei ole niin tarkkaa. Puhdas lika on hyvästä.

5. Vältä turhia hajusteita ja säilöntäaineita

Vaikka monesti yhdistämme tuoksut puhtauteen, pärjäämme mainiosti ilman hajusteita.

Jos olet allerginen, herkkäihoinen tai haluat muuten keventää kemikaalikuormaasi, valitse hajusteeton tuote. Vältä ainakin yleisimmin herkistäviä hajusteita ja säilöntäaineita (katso listat ylempänä jutussa).

6. Säilytä pesuaineet lasten ulottumattomissa

Karkin näköiset pesuainetabletit ja värikkäät siivousnesteet saattavat kiinnostaa lapsia ja houkutella jopa maistamaan. Muistathan siis säilyttää siivousaineet lasten ulottumattomissa ja mieluiten alkuperäisissä pakkauksissa?

7. Nappaa käyttöön isoäidin siivousniksit

Vanhassa vara parempi? Ehkä ei aina, mutta voit hyvin kokeilla siivouksessa myös isoäidin niksejä, kuten ruokasoodaa tai etikkaa.

Isoäidin siivousniksejä löydät esimerkiksi Marttojen nettisivuilta.

Lue lisää kemikaaleista:
#Kemikaalihaaste - Onnistutko vähentämään kemikaaleja arjessasi? Testaa kemikaalikuormasi - Altistutko päivittäin sadoille vai tuhansille haitallisille kemikaaleille? Näin kevennät kemikaalikuormaasi: Asiantuntija neuvoo kolme helppoa vinkkiä arkeen Altistumme päivittäin tuhansille kemikaaleille, eikä kaikista tiedetä tarpeeksi - "Lopulliset terveysvaikutukset näkyvät vasta myöhemmin"
Katso Akuutin Kemikaalivaara-jakso alta:

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
"Älä käytä tiskiainetta paljain käsin" - Simppelit vinkit, joiden avulla kevennät siivouksen kemikaalikuormaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Kodin puhdistusaineet ovat oikein käytettyinä pääosin turvallisia, mutta ympäristölääketieteen professorin mukaan useimmiten täysin turhia. Katso vinkit, joiden avulla voit pienentää kemikaalialtistusta siivotessasi. Triple action, super power, mega shine... Ja pum, lika on poissa! Kodin puhdistusaineiden etiketit lupaavat toinen toistaan uskomattomampia tuloksia ja räjähtävämpää puhtautta. Ja tietysti jokaiselle kodin pinnalle löytyy oma aineensa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kumpi painaa enemmän, suomalainen vai ranskalainen kilogramma? Vierailimme paikassa, jossa säilytetään tarkoin varjeltua suomalaista kiloa

# data[].attributes.attachment_link.description
Kilogramma aiotaan sitoa muiden mittaamisen perusyksiköiden lailla luonnonvakioon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kemianluokka Gadolin on monipuolinen ja toiminnallinen kemian oppimis-, kehittämis- ja tutkimusympäristö, joka tarjoaa kiehtovia elämyksiä kouluille ja oppilaitoksille. Tavoitteena on tukea kemian oppimista ja opetusta, lisätä kemian kiinnostavuutta, kasvattaa tietoisuutta kemian alan laajasta kentästä, tarjota tietoa kemian alan opinnoista ja uravaihtoehdoista sekä antaa elämyksiä kemian oppimisesta.

Päätoimintamuotomme ovat toiminnalliset opintokäynnit, joiden aikana eri koulutusasteiden opetusryhmillä on mahdollisuus tehdä kokeellista kemiaa aidossa yliopistolaboratoriossa, tutustua molekyylimallinnuksen mahdollisuuksiin tietokoneluokissa, tavata tutkijoita ja vierailla heidän tutkimuslaboratorioissaan sekä saada tietoa kemian alasta ja opiskelusta.

Opintokäynnit ovat opetusryhmille maksuttomia. Sisältö suunnitellaan aina vierailevan opetusryhmän opettajan kanssa opetukselliset tavoitteet huomioon ottaen.

Helsingin yliopisto, yritykset, eri asteiden oppimisyhteisöt ja monet muut tahot tekevät tiivistä yhteistyötä Gadolinin tavoitteiden saavuttamiseksi.

Syksyllä 2008 avattu Kemianluokka Gadolin on nimetty suomalaisen kemistin Johan Gadolinin (1760-1852) mukaan.

Opintokäynnin aihepiirin suunnitellaan ryhmän opetuksellisia tavoitteita tukevaksi. Opintokäynnillä tehtäviä töitä voi valita työohjeidemme joukosta. Vierailun ajankohdan ja keston voi valita vapaasti varauskalenteristamme.

Opintokäynnin keston voi valita yhdestä kahdeksaan tuntiin. Opintokäynnille suunnitellaan tarpeenne mukaan kokeellista työskentelyä laboratoriossa, molekyylien mallintamista tietokoneella, vierailuita tutkimuslaboratorioihin, yleisesittely tai kierros Kumpulan kampuksella. Opintokäynti suunnitellaan tukemaan oppilasryhmän opetuksen tavoitteita sisällöllisesti ja menetelmällisesti sekä tukemaan kiinnostusta kemiaan.

Kemianluokka Gadolinin ohjaajina toimii ohjaajakoulutuksen saaneita kemian opiskelijoita.

Voit toivoa kielitaitoisilta ohjaajiltamme opetuksen suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi. Jos toivot ohjausta englanniksi tai ruotsiksi mainitse asiasta varauslomakkeen lisätietokohdasta.

Kevään 2019 toiminnallisten opintokäyntien osalta Kemianluokka Gadolin on täyteen varattu. Mahdollisia peruutuspaikkoja voi tiedustella sähköpostitse osoitteesta kemianluokkagadolin@helsinki.fi.

Kaudella 2018-2019 opintokäynneillä sekä kehitystyössämme keskitymme kolmeen teemaan:

1) Kestävä kemia ja kehitys
2) Arkipäivän kemia
3) Moderni teknologia

Tämä tarkoittaa sitä, että tarjoamme vain uusia, kehityksen alla olevia kokeellisia töitä näistä kolmesta teemasta. Iso osa aiemmilta kausilta tutuista töistä ei siis ole tänä lukuvuonna tarjolla.

Tutustu ennen varauksen tekoa kauden 2018-2019 kokeellisiin töihin täältä.

Toiminnallinen opintokäynti Kemianluokka Gadolinissa voi koostua kolmesta komponentista: kokeellinen työskentely laboratoriossa, molekyylimallinnus, kemian tutkimukseen ja tutkijoihin tutustuminen.

Huomioithan myös vierailumahdollisuudet muihin tiedeluokkiimme.

1. Aloita vierailun valmistelu ajoissa. Varaus tulee tehdä viimeistään kolme (3) viikkoa ennen suunniteltua vierailuajankohtaa, mutta suuren kysynnän vuoksi emme voi taata, että vierailu järjestyy.

Tutustu edempänä esiteltyihin mahdollisuuksiin, mm. tarjolla oleviin kokeellisiin töihin.

Mieti, mitä tavoitteita suunnittelemallasi vierailulla on, esimerkiksi opetusryhmäsi oppimisen näkökulmasta ja opettamasi kurssiin/aiheeseen liittyen.

Mieti, mitä kaikkea toivoisit vierailun sisällöksi.

Huomioi, että vierailun voi varata arkipäiviksi klo 8 ja 12 välille tai klo 12 ja 16 välille. Varauskalenterista näet tällä hetkellä vapaana olevat ajankohdat.

2. Varaa aika Kemianluokka Gadolinin varauskalenterista tai ota yhteyttä Kemianluokka Gadoliniin vierailukäynnin varaamiseksi.

Tee varaus ensisijaisesti suoraan varauskalenteriin. Ongelmatilanteissa voit soittaa meille numeroon 02941 50672 tai ottaa yhteyttä sähköpostitse osoitteeseen kemianluokkagadolin@helsinki.fi.

Onnistuneesta varauksesta saat varauskalenterin automaattisen vahvistusviestin sähköpostiisi.

Olemme sinuun yhteydessä hyvissä ajoin ennen opintokäyntiä, kuitenkin viimeistään n. viikkoa ennen vierailua Gadolin-ohjaajiemme toimesta.

Otathan vierailunne ohjaajan puhelinnumeron talteen.

Ohjaajat ottavat ryhmänne vastaan Chemicum-rakennuksen aulassa sovittuna ajankohtana. Jos saavutte Kumpulaan myöhässä, ilmoitathan asiasta ohjaajalle.

Kaikissa kysymyksissä voit ottaa yhteyttä: kemianluokkagadolin@helsinki.fi.

Huom! Jos kalenterissamme on täyttä, voitte ottaa yhteyttä Aalto-yliopisto Junioriin, jonka Junior Lab toimii Espoossa Otaniemen kampuksella.

Kemianluokka Gadolin tarjoaa kouluille erinomaisen puitteet tulla aitoon kemian opiskelijalaboratorioon. Laboratoriossamme on paljon perinteisiä laboratoriovälineitä käytettävissä ja uutta modernia laboratoriotekniikkaa. Laitteista uusimpia ovat FT-IR, kaasukromatografi, spektrofotometri ja muut mittausautomaatiolaitteet. Kaasutöitä pääsee tekemään ja näkemään heliumin, hiilidioksidin ja nestetypen kanssa. Kokeellisten töiden ja laitteiden käytön opetus antavat selkeät perustiedot kemian tutkimusmenetelmistä ja teorioista töiden takana. Opetus tukee oppilaan ymmärrystä ja kiinnostusta sekä aktivoi oppilaat ajattelemaan ja oivaltamaan itse. Pyrimme käyttämään tutkivan oppimisen opetusmenetelmää ja antamaan tutkijan roolissa olemisen tunteen.

Työohjevalikoimassamme on töitä usealle eri kouluasteelle ja useaan eri aihepiiriin sopien. Kehitämme opetustamme ja uusia oppilastöitä yhdessä eri yhteistyötahojemme kanssa. Töitä on viiden eri teeman alla: arkipäivän kemiaa, vihreä kemiaa, materiaalikemia, energia ja uusimpana teemana ihminen, terveys ja hyvinvointi. Voitte valita ja toivoa mieleisiänne töitä valikoimastamme.

Laboratoriomme on varustettu riittävällä määrällä laboratoriotakkeja, suojalaseja kuin tarvittaessa käytettäviä suojakäsineitä. Nämä ovat tutkijoiden ja kemian opiskelijoiden vakiovarusteita laboratorioissa työskenneltäessä. Työskentely kanssamme on turvallista ja mielenkiintoista.

Kemianluokka Gadolinissa on tarjolla kaudella 2018-2019 valikoimakokeellisia töitä, jotka löydät täältä jaoteltuna kolmen pääteemaan: 1) arkipäivän kemia, 2) kestävä kemia ja kehitys sekä 3) moderni teknologia. Opintokäynnille tullessaan opettaja valitsee teeman, jonka sisältämistä kokeellisista töistä opintovierailun ohjelma koostuu.

Iso osa aiemmilta kausilta tutuista töistä ei ole tänä lukuvuonna tarjolla, näitä työohjeita voit kuitenkin vapaasti käyttää ja soveltaa omaan opetukseen omalla vastuulla (työturvallisuus hyvin huomioiden).

Kemianluokka Gadolinin työohjekokoelma eli materiaalipankki löytyy täältä. Työt on lajiteltu avainsanojen, keston ja kohderyhmän mukaan. Työohjeet ovat vapaasti käytettävissä kemian opetukseen työturvallisuus hyvin huomioiden.

Valikoimassa on myös useita näyttäviä demonstraatioita, joita vierailujen ohjaajat voivat toteuttaa.

Demonstraatiot ovat havainnollisia ja hämmästystä herättäviä, ja niiden tavoitteena on oppilaan ajattelun aktivoiminen sekä luonnonilmiön ja sen teoreettisen perustelun välisen yhteyden havainnollistaminen. Useimpia demonstraatioista on mahdollista tehdä myös koulussa.

Molekyylimallinnus on laboratoriotyöskentelyn jälkeen suosituin toimintamalli. Ohjaajamme suunnittelevat ja räätälöivät mallinnuksia teeman ja kokeellisten töiden opetusta tukevaksi. Voitte siis toivoa sopivaa aihetta mm. näistä mallinnuksista.

Opintokäyntien yhteyteen on mahdollista järjestää mm. kemian yliopisto-opiskelun esittely tai kemian tutkimusryhmien tutkimukseen ja tutkijoihin tutustumista.

Kemianluokka Gadolinissa järjestetään myös innostavia tiedejuhlia. Tarjoamme on erilaisia valmiita tiedejuhlapaketteja eri aihealueiden mukaisesti. Mikäli mieleistä pakettia ei löydy, voimme myös räätälöidä juhlat vieraiden iän, toiveiden ja kiinnostusten mukaan.

Tiedejuhlissa opitaan ja oivalletaan uutta. Koulutettujen ohjaajien johdolla tutkiminen ja tutkimushaasteiden ratkominen on meillä ennen kaikkea hauskaa ja turvallista!

Tarjoilut tiedejuhlille tilaaja järjestää itse, joko tuomalla omat tarjoilut tai tilaamalla ne yliopiston kiinteistössä sijaitsevasta ravintolasta, Unicafe Chemicumista.

Tiedejuhlat koostuvat ohjatusta osuudesta, jonka kesto on 1,5 tuntia, sekä tarjoiluhetkestä, johon varataan yleensä noin 30 minuuttia. Gadolinissa järjestettävissä juhlissa ohjaaja voi toiveiden mukaan tehdä tarjoiluhetkessä tiedelimua tai hattaraa.

Lisätietoja tiedejuhlien teemoista ja niiden varaamisesta löytyy täältä: https://www.helsinki.fi/fi/tiedekasvatus/lapsille-nuorille-ja-perheille/tiedejuhlat.

Kemian tiedekasvatustoiminnasta koostetaan vuosittain toimintakertomus. Vuoden 2018 toimintakertomukseen voit tutustua alta:

Kemianluokka Gadolinin kehittämistyöryhmä toimii toiminnan suunnittelun tukena.

Puheenjohtaja

Professori Maija Aksela
Kemian osasto, Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta, Helsingin yliopisto

Varapuheenjohtaja

Yliopistonlehtori Johannes Pernaa
Kemian osasto, Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta, Helsingin yliopisto

Muut jäsenet

Toimitusjohtaja Mika Aalto
Kemianteollisuus ry

idosryhmäsuhdejohtaja Pirkko Harrela
UPM-Kymmene Oyj

Asiamies Carmela Kantor-Aaltonen
Suomen Bioteollisuus ry FIB

Tutkija Kaisa Karisalmi
Kemira Oyj

Henkilöstöpäällikkö Marja Ora
Borealis Polymers Oy

Tutkija Miikka Pakkala
Neste Oyj

Viestintäjohtaja Iiris Ponkala-Kauppila
BASF Oy

Asiamies Anni Siltanen
Kemianteollisuus ry

Henkilöstöpäällikkö Mika Talvio
Oy AGA Ab

Sihteerit

Koordinaattori Oona Kiviluoto
Kemian osasto, Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta, Helsingin yliopisto

Varakoordinaattori Iisa Rautiainen
Kemian osasto, Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta, Helsingin yliopisto

# data[].attributes.attachment_link.title
Kemianluokka Gadolin | Helsingin yliopisto

# data[].attributes.attachment_link.description
Kemianluokka Gadolin on monipuolinen ja toiminnallinen kemian oppimis-, kehittämis- ja tutkimusympäristö, joka tarjoaa kiehtovia elämyksiä kouluille ja oppilaitoksille. Tavoitteena on tukea kemian oppimista ja opetusta, lisätä kemian kiinnostavuutta, kasvattaa tietoisuutta kemian alan laajasta kentästä, tarjota tietoa kemian alan opinnoista ja uravaihtoehdoista sekä antaa elämyksiä kemian oppimisesta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ahdistaako suunnistaminen kielto- ja vaaraviidakossa? 😳 Niin meitäkin! Tägää kohtalotoveri! 😬

# data[].attributes.attachment_link.title
18 EASY SCHOOL MAGIC TRICKS AND SCIENCE EXPERIMENTS