# data[].attributes.headline
Konfliktrådet: Hva skjer før et meklingsmøte?

# data[].attributes.subject
Konfliktrådet: Hva skjer før et meklingsmøte?

# data[].attributes.body
Konfliktrådet.no

# data[].attributes.attachment_link.title
Hva skjer før et meklingsmøte? - Konfliktrådet

# data[].attributes.headline
Konfliktrådet: Hva skjer under et meklingsmøte?

# data[].attributes.subject
Konfliktrådet: Hva skjer under et meklingsmøte?

# data[].attributes.body
KKonfliktrådet.no

# data[].attributes.attachment_link.title
Hva skjer under et meklingsmøte? - Konfliktrådet

# data[].attributes.headline
Konfliktrådet: Hva skjer etter et meklingsmøte?

# data[].attributes.subject
Konfliktrådet: Hva skjer etter et meklingsmøte?

# data[].attributes.body
Konfliktrådet.no

# data[].attributes.attachment_link.title
Hva skjer etter et meklingsmøte? - Konfliktrådet

# data[].attributes.body
Konfliktrådet.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Det kan inngås avtale i alle typer saker. I avtalen kan partene bli enige om erstatning for den skade som er påført, enten ved at det betales en økonomisk kompensasjon, eller det avtales arbeidstimer. En forsoningsavtale kan også være en god løsning

# data[].attributes.body
Bak enhver handling ligger et behov (Dansk side)

# data[].attributes.attachment_link.title
BAG ENHVER HANDLING LIGGER ET BEHOV - Filmkompagniet

# data[].attributes.attachment_link.description
Bag enhver handling ligger et behov - konflikthåndtering i skolen

# data[].attributes.body
sjiraffspråket

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når en konflikt handler om personlige verdier og holdninger er det svært ofte vanskelig å holde seg til "saken". Derfor kan partene trenge hjelp til å sette ord på hvilken betydning saken har for dem. En måte å gjøre dette på er å bruke teknikken "ikke-voldelig kommunikasjon" - populært kalt "sjiraffspråk". Denne metoden kan hjelpe partene til å snakke om deres opplevelser, følelser og ønsker om forandring uten at de trår over den andres grenser. Metoden kan kombineres med verktøy 4 om aktiv lytting.

Sjiraffspråkets fire trinn:

Observasjon: Fortell om det som skjer/har skjedd. Fortell helt konkret hva den andre gjør som du ikke liker.

Følelser: Fortell hva du føler når dette skjer.

Behov: Har du negative følelser, må du finne ut hvilke behov som er utilfredsstilt.

Ønsker: Hvilke forslag har du til hva som kan gjøres annerledes i fremtiden? Dette må være konkret og gjennomførbart.

Opptrappende og nedtrappende språk

Når du trapper opp konflikten vil du:

Snakke i du-form

Ha rett for enhver pris

Plassere skyld

Legge vekt på andres feil og mangler

Legge vekt på det som har skjedd før

Generalisere ("alltid" og "aldri")

Snakke høyt og avbryte

Ha et avvisende kroppsspråk: Se på klokka, legge armene i kors, peke anklagende.

Hvis du skal trappe ned en konflikt skal du:

Snakke i jeg-form

Legge vekt på muligheter

Utforske den andres synspunkter

Anmode om eller ønske

Konkretisere (gi konkrete eksempler på hen delser)

Snakke rolig og lytte til den andre er ferdig

Bruke et imøtekommende kroppsspråk: Se på andre og nikke anerkjennende.

Eksempel: Jens har flyttet til en ny avdeling mot sin vilje. Anna, som skulle lære han opp, har ikke hatt tid og Jens er blitt skikkelig frustrert. Han tror at Anna ikke vil læren han opp. I en konstruktiv samtale mellom Jens og Anna, kan Jens si:

1. Når du gjentatte ganger avlyser opplæringen av meg, opplever jeg at du ikke prioriterer den.

2. Det er irriterende og får meg til å føle at du ikke betrakter meg som verdig til å bruke tiden din på.

3. Jeg har behov for å føle meg likeverdig og for at du hjelper meg. Det er ikke greit å starte som ny i denne avdelingen og i denne situasjonen.

4. Mitt forslag er at vi ber Signe om hjelp til å sikre at du får tid til å lære meg opp. Jeg kan for eksempel avlaste deg med noen av de oppgavene som gjør at du ikke har tid til å lære meg opp.

Som leder kan du gi medarbeiderne mulighet til å forberede samtalen ut ifra de fire trinnene. Du kan også bruke modellen til å strukturere samtalen.

Avslutt med å oppsummere hva partene har foreslått - og inngå konkrete avtaler. Vær sikker på at begge parter støtter opp om deres respektive løsningsforslag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Når en konflikt handler om personlige verdier og holdninger er det svært ofte vanskelig å holde seg til "saken". Derfor kan partene trenge hjelp til å sette ord på hvilken betydning saken har for dem. En måte å gjøre dette på er å bruke teknikken "ikke-voldelig kommunikasjon" - populært kalt "sjiraffspråk".

# data[].attributes.body
Absurdgalleriet

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg plundret noe voldsomt for å få til det som altså skulle se ut som en sky. Å tegne en sky er jo i utgangspunktet ganske greit så lenge de er på himmelen, men dette skulle bli en skikkelig badass-sky med passende ansiktsuttrykk og konturer av kroppsdeler.

# data[].attributes.body
Ndla

# data[].attributes.body
Konflikter springer ofte ut fra uoppfylte behov for å bli sett med kjærlige øyne

# data[].attributes.body
serie NRK om kroppsspråk (38.42)
episode 4 om konflikter

# data[].attributes.attachment_link.description
Kan kroppsspråket ditt hjelpe deg til å takle konflikter? Et studentkollektiv er med på et eksperiment. Kan de bli bedre til å takle hverdagskonfliktene sine hvis de forstår hverandres kroppsspråk bedre?

# data[].attributes.body
Om konfliktrådet

# data[].attributes.attachment_link.description
Konfliktrådet hjelper vanlige mennesker i en konfliktsituasjon, helt gratis. Meglere fra konfliktrådet hjelper deg å finne en løsning på alle typer konflikter - uten at det kommer på det ordinære rullebladet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Helse- og oppvekstfag Vg1 - Konflikthåndtering - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Konflikter oppstår når mennesker opplever sterke motsetninger seg imellom og ikke greier å bli enige.

# data[].attributes.body
Ndla

# data[].attributes.attachment_link.title
Barne- og ungdomsarbeiderfag Vg2 - Konflikter i barnehagen - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Det kan oppstå små og store konflikter i ei barnegruppe. Mange av konfliktene i barnehagen er knyttet til barnas lek.

# data[].attributes.body
konflikter 10.20-11.14, 14.12-14.56, 24.19-26.20

# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk dokumentarserie. (14:20) Høysesongen er i full gang, og tempoet er forrykende om bord. 500 utålmodige passasjerer får ikke sjekket inn. Unni får refs av sikkerhetsoffiser Solgunn, som synes Unni jobber for tregt. Renate kommer i konflikt med en av de nye sesongarbeiderne og nekter å jobbe med den nye servitøren.

# data[].attributes.body
om konflikter og konflikthåndtering

# data[].attributes.body
om holdinger, verdier og menneskesyn

# data[].attributes.headline
VERDIER Disse verdiene er nordmenn mest opptatt av 

# data[].attributes.subject
VERDIER Disse verdiene er nordmenn mest opptatt av 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi nordmenn er ekstreme når det kommer til verdier. Når samfunnsforskere undersøker hele befolkningers verdier, så finner de gjerne nordmenn helt på topp eller helt i bunnen.

Ottar Hellevik har gjennom mange år fulgt utviklingen i nordmenns verdier. (Foto: UiO)

Norge er ofte annerledeslandet - folks verdier er ikke noe unntak.

Variabler som kjønn, alder og økonomi har lenge vært viktige for samfunnsforskere. Men de siste tiårene har forskere som vil si noe om samfunnet vi er en del av, også kikket stadig mer på hvilke verdier vi går rundt med oppe i hodet.

Ingen andre land i Europa har en befolkning som legger så stor vekt på selvstendighet som nordmenn. Her er vi virkelig ytterpunktet.

Det går fram av i en nylig publisert bok der Ottar Hellevik og Tale Hellevik gjengir resultater fra det store intervjuprosjektet World Value Survey (WVS). Spørsmålet folk fikk var hvilke egenskaper det er viktig å oppmuntre i barneoppdragelsen.

Minst opptatt av hard arbeid

Blant annet er vi på topp i Europa når det gjelder å vektlegge toleranse, respekt for andre og hjelpsomhet. Nordmenn er samtidig helt på bunn i Europa når det kommer til å vektlegge verdien av sparsommelighet.

Vi er også svært lite opptatt av hardt arbeid og religiøs tro sammenlignet med de fleste andre befolkninger i verdensdelen vår.

- Nordmenn er dessuten mindre opptatt av politiske tiltak for å redusere inntektsforskjeller enn det befolkningen i mange andre land er, sier Ottar Hellevik. Han er professor emeritus i statsvitenskap ved Universitetet i Oslo.

Samtidig peker professoren på hvordan dette illustrerer at en befolknings verdier må ses i sammenheng med landet hvor de bor. I Norge har vi i mange år hatt små økonomiske forskjeller. Kanskje forklarer det hvorfor nordmenn er mindre opptatt av dette enn befolkningen i andre land med større ulikhet.

Oppførsel ikke viktig

I global sammenheng skiller nordmenn seg ut gjennom å mene at de selv er lite opptatt av å oppføre seg korrekt, altså unngå å gjøre ting andre folk mener er galt, og være mindre opptatt av å leve i trygge omgivelser, altså unngå alt som er farlig.

Vi er altså verken redde av oss eller redde for hva andre mener om oss.

Nordmenn er også klart mindre enn folk ellers i verden opptatt av å bli rike, å bli framgangsrike - og å ha det gøy.

Kanskje spiller det en rolle at nordmenn flest allerede opplever at andre nordmenn oppfører seg korrekt, at mange av oss faktisk er ganske rike og at de aller fleste av oss lever i trygge omgivelser?

Store forskjeller i verdisyn

På den annen side er vi nordmenn altså på topp i Europa og kanskje i verden når det kommer til å vektlegge det å hjelpe andre mennesker.

- Vi ser at det er store variasjoner i verdisyn mellom befolkninger i ulike land, rapporterer Hellevik. Lengst unna nordmenns verdisyn er befolkninger i Afrika og Latin-Amerika.

Men noe annerledesland i forhold til våre naboer er vi ikke. Norge er ofte et ytterpunkt i verden, men vi er ikke så helt ulike svenskene.

Dette er folks verdier

Hellevik forklarer at verdier handler om våre grunnleggende oppfatninger om hvordan det er ønskelig og riktig å leve.

Verdiene våre påvirker hele tiden de mange valgene vi treffer i hverdagen.

Samfunnsforskere har gjerne tenkt seg at verdier er noe som utvikles når vi er ungdommer, og så drar vi disse verdiene med oss gjennom resten av livet uten at de forandres noe særlig.

Kanskje er det likevel ikke helt slik.

Muligens er verdier heller noe som hele tiden, sakte men sikkert, forandres den ene eller den andre veien. Helt sikkert er det iallfall at ingen av oss lever fullstendig upåvirket av samfunnet vi er en del av og alt det som stadig skjer der.

Materialister og idealister

Statsvitenskap-professor Hellevik er antakelig den norske forskeren som aller best har fulgt med på hvordan nordmenns verdier har endret seg i løpet av noen tiår.

- Samfunnsforskere har mange ulike oppfatninger om verdier. Likevel er det stort sammenfall i hvordan vi forskere beskriver verdi-motsetninger mellom folk, sier han.

- Som for eksempel at noen tenker moderne og noen tenker tradisjonelt. Eller at noen er materialistiske mens andre er idealistiske.

Selv synes Hellevik at nettopp motsetningen mellom idealister og materialister er spesielt interessant.

- Den første gruppen vektlegger det indre. De tenker på selvrealisering og på åndelige opplevelser. De er opptatt av relasjoner og å vise omtanke for andre mennesker.

- Materialistene vektlegger heller det ytre. De er opptatt av forbruk og tenker gjerne mer på egne behov framfor andres.

Hellevik har helt siden 1985 ledet spørreundersøkelsen Norsk Monitor som gjennomføres av Ipsos (MMI). Annet hvert år siden da har spørreundersøkelsen kartlagt verdier blant 3000-4000 nordmenn.

- Motsetningen mellom idealistene og materialistene er påfallende sterk i synet på slikt som u-hjelp eller prisen på bensin, forteller professoren fra undersøkelsen.

- Det samme er forskjellen i synet på tiltak for miljø og klima.

Idealistene er lykkeligst

Kanskje hadde du tenkt deg at det er de som har minst penger som er mest interessert i å skaffe seg materielle goder? Eller trodde du kanskje at det er de velstående blant oss som er mest materialistiske?

- Slik er det nok ikke. Om du har mye eller lite av inntekt eller eiendeler, påvirker i veldig liten grad hvor materialistisk du er.

- Det som klart påvirker materialismen din, er hvordan du opplever økonomien din.

For blant de mest materialistiske blant oss, er det flere enn halvparten som synes de har for lite penger. Blant de mest idealistiske, er det under en tidel som tenker det samme.

Nesten alle materialister savner flere materielle goder. Nesten ingen av de mest idealistiske gjør det samme.

Når Hellevik og kollegene hans har satt dette i sammenheng med hvor lykkelige folk er, så er resultatet heller ikke helt overraskende: Materialistene blant oss er minst fornøyd med livet sitt og minst lykkelige. Idealistene synes livet er best.

Ikke så overraskende heller da at professoren i statsvitenskap tar til orde for at de som utformer offentlig politikk i Norge bør legge mindre vekt på økt vekst og brutto nasjonalprodukt, og heller tenke mer på den nasjonale lykken i landet.

Vi er blitt mer idealistiske

Med tall og statistikk helt tilbake til 1985 kan Ottar Hellevik også fortelle oss noe om hvordan materialismen og idealismen vår har utviklet seg gjennom mer enn tre tiår.

Kjøpepresset har neppe vært større enn det er i dag.

Likevel har nordmenn siden tusenårsskiftet blitt mindre materialistiske. Dette er et interessant trekk ved verdi-utviklingen i Norge, synes samfunnsforskeren.

Da målingene til Norsk Monitor begynte midt på 1980-tallet var vi ikke spesielt opptatt av materielle goder

Så ble vi på 1990-tallet stadig mer opptatt av penger og velstand. Det fortsatte vi med fram til litt etter år 2000. Da snudde det igjen.

De siste 10-15 årene har vi nordmenn igjen tydelig beveget oss i mer idealistisk retning, altså vekk fra materialismen.

- Færre av oss savner i dag materielle goder. Færre vil ha billigere bensin og gi mindre penger til u-hjelp.

- Litt flere av oss er lykkelige.

Men ungdommen er materialister

Du trodde kanskje at det er dagens unge som går foran og er blitt mindre materialistiske? Dessverre, da må du tro om igjen.

- Unge er mer opptatt av forbruk enn det eldre er.

At mange av dagens unge har opplevd økende velstand og vokst opp i familier med trygg økonomi, har altså ikke gjort dem mindre materialistiske, slik en del samfunnsforskere for noen år siden antok at utviklingen ville gå.

Hva med verdiene hos innvandrere?

Et annet aktuelt spørsmål mange er opptatt av i dag, er om den norske befolkningens verdier påvirkes av den økte innvandringen til landet.

Norge har lenge vært det samfunnsforskere kaller et homogent samfunn. Vi nordmenn har stort sett lignet veldig mye på hverandre. Utvannes våre særegne norske verdier når en voksende del av befolkningen har innvandrerbakgrunn?

At nordmenn viser seg å være så verdi-forskjellige fra folk i andre deler av verden, gjør spørsmålet spesielt aktuelt. Vi er ikke særlig forskjellige fra svenske innvandrere. Men vi skiller oss for eksempel mye fra polakker når det kommer til verdier. Enda mer forskjellige er vi fra afrikanere.

Dette kan Integrerings- og mangfoldsdirektoratets integreringsbarometer fortelle oss noe om. De har data om oppfatningene i ulike innvandrergrupper.

For det første så slutter innvandrere til Norge i stor grad opp om verdier som demokrati og ytringsfrihet. Rettsikkerheten og de negative holdningene til korrupsjon i Norge er også noe innvandrere setter stor pris på. Mange innvandrere synes faktisk at dette er viktigere enn hva nordmenn flest synes.

Mange etniske nordmenn mener i dag at respekt for homofili er en viktig verdi. Her skiller innvandrerne ofte lag med majoritetsbefolkningen. De mest religiøse innvandrerne er stort sett minst tolerante overfor homofile.

Tillit er viktigst

En forsker som har sett på spørsmålet om verdier i befolkningen fra en annen synsvinkel enn Ottar Hellevik, er den nå pensjonerte filosofen Gunnar Skirbekk i Bergen.

Skirbekk har de siste årene jobbet sammen med kinesiske forskere. De er nysgjerrige på Norge, forteller han.

- Kineserne lurer på hvordan Norge har kunnet bli et så moderne land. De er spesielt opptatt av det som ofte kalles "Den nordiske modellen". Altså måten vi organiserer de nordiske velferdsstatene.

Når Skirbekk skal forklare kinesere hva som ligger bak denne nordiske modellen for organisering av samfunnet vårt, mener han at verdier spiller en avgjørende rolle.

Den aller viktigste av disse verdiene er tillit.

Tillit kan ikke eksporteres til Kina

- Tilliten vi har mellom folk er det kineserne kanskje synes er aller mest interessant ved oss nordmenn.
Er dette noe vi kan eksportere til Kina eller til andre folk?
- Nei, det er det ikke. Noen verdier kan sikkert eksporteres, som at folk læres opp til å betale skatt. Men tillit er ikke noe som kan eksporteres. Tillit er heller ikke noe politikere kan vedta.

- I Norge er tilliten mellom folk og samfunn bygd opp over veldig lang tid. Den har røtter tilbake til Hans Nilsen Hauges folkebevegelse for 200 år siden, til Grunnloven i 1814 og til innføringen av parlamentarismen i 1884.

Dette er helt grunnleggende for den unike velferdsstaten vi har i Norge og Norden, mener Skirbekk. Som gjerne sammenligner tilliten vi har mellom folk i Norge med et smøremiddel. Den holder et fredelig demokrati gående. Den gjør handel og annet samarbeide mye enklere.

Tillit er en svært viktig verdi fordi den får samfunnet vårt til å fungere med mye mindre friksjoner mellom oss nordmenn enn det ellers kunne ha vært.
Referanse:
Hellevik, O. og Hellevik, T (2016). Verdier og verdiutvikling: Ivar Frønes & Lise Kjølsrød (red.), Det norske samfunn, bind 3. Gyldendal Akademisk. Kapittel 30. s 58 - 89

# data[].attributes.attachment_link.title
Disse verdiene er nordmenn mest opptatt av

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi nordmenn er ekstreme når det kommer til verdier. Når samfunnsforskere undersøker hele befolkningers verdier, så finner de gjerne nordmenn helt på topp eller helt i bunnen. Norge er ofte annerledeslandet - folks verdier er ikke noe unntak. Variabler som kjønn, alder og økonomi har lenge vært viktige for samfunnsforskere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Han var en av foredragsholderne under konferansen Barnehage 2018 i regi av PBL og KS denne uken. Bjaberg er barnehagelærer, pappa og har samlet jobbet i barnehage og skole i mer enn 20 år. Han har også vært medvirkende i NRK-serien "Verdens beste pappa".

Bjaberg var på konferansen for å snakke om hva konfliktene kan lære oss - og barna. Den erfarne barnehagelæreren er veldig opptatt nettopp av konflikter mellom barn, ikke fordi han synes konflikter er gøy, men fordi han mener de er en flott arena for å utvikle sosial kompetanse, og bli kjent med egne grenser og meninger.

- Konflikter er det vi har mest av i barnehagen. Vi har mer konflikter enn vi skifter bleie på en småbarnsavdeling. Noen er små og noen er store. Så hvorfor er vi ofte redd konflikter? spør Bjaberg og ser utover publikum.

Rydder bort konfliktene

- Vi har en tendens til å rydde bort konfliktene. For eksempel henge opp huska når to barn krangler om den. Jeg mener dette kan komme av egenopplevelser, hvordan vi selv opplevde konflikter som barn. For eksempel opplevelser av at konflikter bare er negative. Vi kan også være redd for å såre noen, sier han.

Konflikter er ikke farlige, men det er hvordan vi voksne reagerer som kan øke konflikten og gjøre den negativ, ifølge Bjaberg. Han mener vi heller bør se på konflikter som en ressurs og et sted barna utvikler seg selv.

- Ikke viktig hvem som startet

- Som voksne må vi kunne se konflikten fra flere sider, og vi må tørre å gå inn i den og være til stede, sier Bjaberg.

- Jeg er ingen supermann til å løse konflikter, men jeg prøver hele tiden å tenke på hvem jeg er i konflikten og hva jeg må være bevisst på når jeg skal gå inn i en konflikt sammen med barna, sier Bjaberg, og understreker at han under foredraget ikke vil komme med en ferdig oppskrift på konfliktløsing.

Han har imidlertid noen punkter han mener er viktige når man skal håndtere konflikter mellom barn.

For det første mener Bjaberg at man ikke bør være opptatt av å finne ut hvem som startet.

- Da tenker jeg at man har feil utgangspunkt. For har det egentlig noen betydning for hvordan du skal være som voksen? Hvis du vet hvem som slo risikerer du i hvert fall å være dømmende og ikke åpen, sier han.

- Den voksnes rolle i konflikthåndtering er å være lyttende og til stede. Å lytte er like viktig når det gjelder konflikter på småbarnsavdeling. Da lytter man med øynene. Ikke vær så opptatt av hvem som sparket. Det kan ha vært den siste utveien til barnet fordi det har prøvd og prøvd å nå frem til den andre.

- Gi barna tid til å forklare, vær åpen og ikke tenk at det er en synder. Vær begges ambassadør. Selv om du vet at det ene barnet slo det andre, bør du likevel høre like mye på begge to. Få barna til å fortelle og hjelp barna til å sette ord på følelsene sine, oppfordrer Bjaberg.

- Løs konflikten sammen

Bjaberg mener man må slutte med å snakke høyt om en konflikt foran andre barn.

- Da høyner vi konflikten og det bidrar til å gi barn skyld, skam og dårlig samvittighet, sier barnehagelæreren.

Han er også tilhenger av å gi konflikten tilbake til barna.

- Ikke løs den for dem, men sammen med dem. Hvis et barn gir beskjed om at et annet barn har slått det, kan man si at dere skal gå bort til det andre barnet og snakke om det som har skjedd sammen, slik at begge får fortelle hva som skjedde, foreslår Bjaberg.

- Ta bort unnskyld

Bjaberg anbefaler samtidig å "rydde bort" ordet unnskyld.

- Jeg synes vi bør rydde bort dette ordet fordi jeg mener det ofte blir for enkelt å bare si unnskyld, sier han.

- Jeg mener vi kan vente med å lære barn å si unnskyld kanskje helt til de begynner på skolen, for de må skjønne ordets mening for at det skal ha en betydning. Jeg tror at å rydde bort dette ordet vil gi barna et rikere språk og en mulighet til å knytte bånd, sier Bjaberg.

- Gi positive tilbakemeldinger

Bjaberg mener det er viktig å gi barna alternativer til ønsket væremåte. For eksempel å lære dem å si stopp istedenfor å slå når de blir frustrert.

- Gi positive tilbakemeldinger når du ser at de prøver å løse en konflikt selv. Også om de mislykkes. Ikke vær den som sier "Nå slo du igjen!". Ros dem for forsøket på å løse konflikten, sier han.

- Noen tror at når barn har gjort noe som ikke er ønskelig så skal de i hvert fall ikke få sitte på fanget, men det er da de trenger det som mest. Sett dem på fanget og vær til stede for dem, fortsetter Bjaberg.

Kan blusse opp

Hvis vi ikke tar tak i en konflikt kan den blusse opp igjen, og en liten ting kan bli kjempestor, påpeker Bjaberg.

- Vi kan også få flere konflikter. Barna kan ta med seg konflikten inn i en ny lek. Hvis vi voksne ikke tar tak i konflikten blir ikke barna presentert for alternativer til ønsket handling, barna blir overlatt til seg selv og den voksne er ikke der når de trenger det mest, sier han.

- Når man derimot håndterer konflikter på en god måte, vil det kunne føre til at det blir færre konflikter. Ved at den voksne lar begge parter slippe til med sin versjon, lærer barna å bruke språket som et redskap. Barna vil stole på at den voksne er der for dem, de vil føle seg sett og verdifulle, og de får redskaper som de kan bruke i konflikter senere, sier Bjaberg.

Han avslutter foredraget sitt med følgende oppfordring:

- Vi må ta bort skyld, skam og dårlig samvittighet og vi må slutte å rydde bort konfliktene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Han var en av foredragsholderne under konferansen Barnehage 2018 i regi av PBL og KS denne uken. Bjaberg er barnehagelærer, pappa og har samlet jobbet i barnehage og skole i mer enn 20 år. Han har også vært medvirkende i NRK-serien "Verdens beste pappa".

# data[].attributes.attachment_link.title
Kommunikasjon Prøve: KONFLIKTER Flashcards | Quizlet

# data[].attributes.attachment_link.description
Start studying Kommunikasjon Prøve: KONFLIKTER. Learn vocabulary, terms, and more with flashcards, games, and other study tools.