# data[].attributes.body
• Tee selgeks, miks kõneldav on sulle oluline
• Võta vastutus oma õppimise eest loengus
• Ole avatud meelega
• Jälgi hoolega loengu ülesehitust
• Püüa tabada loengu keskset ideed
• Ära lase oma mõtteid uitama
• Ära kritiseeri õppejõudu
• Kuula loenguid järjekindlalt
• Kui loeng pole alguses mõistetav, ei
tasu alla anda
• Püüa mõista ja struktureerida
tervikuid
• Tee kuulamise ajal märkmeid
• Mõtle mida uue infoga on võimalik
peale hakata
• Lahenda intensiivsed
argiprobleemid enne õppima
asumist.
• Kui midagi jääb arusaamatuks, palu õppejõul selgitada
(McMillan & Weyers, 2011)
(Pilli, 2008)

# data[].attributes.body
Kui akadeemilistes kirjatöödes on kasutatud teiste autorite mõtteid, on oluline neile viidata ning koostada kasutatud allikate loend. Kui need puuduvad, on põhimõtteliselt tegu plagiaadiga ehk loomevargusega.

# data[].attributes.body
Õpioskused on tähtsaim faktor eduka õppimiseks. Kui õpioskused on piisavad, siis uute teadmiste, oskuste ja uskumuste omandamise ning olemasolevate ümberstruktureerimisega ei tekki raskusi.
(Jõgi & Aus, 2013)

A. Leinbocki järgi on olemas järgimised õpioskused: alusõpioskused, tunnetuslikud õpioskused, organisatoorsed õpioskused, sotsiaalsed õpioskused.
Õpioskused õppivad meid teha märkmeid, resümeerida (kognitiivsed), protsessi planeerida ja jälgida (metakognitiivsed) ja kujundavad emotsionaalset seisundit (afektiivsed)
(Hattie, Biggs, & Burdie, 1996)

# data[].attributes.body
Õpihoiakuid on nelja tüüpi

Pindmine õpihoiak, mille korral on töö tehtud ainult näiliselt ning teadmisi ei seostata varem õpituga (Biggs & Tang, 2008)

Sügav õpihoiak, mille korral on olemas soov õppida, püütakse mõttest aru saada luues seoseid varasemate kogemustega ning keskendutakse nii üksikdetailidele kui ka tervikpildile (Biggs & Tang, 2008)

Strateegiline õpihoiak, mille korral õpitakse ainult nii palju, kui vajalik, ja nii vähe, kui võimalik (Pilli, 2008)

"Bulimic learning" - suure mahuga materjali päe tuupimine väga lühikese aja jooksul (Koni, 2018)

# data[].attributes.body
Motivatsioon on õpiprotsessi tõukejõud, mis aitab jõuda soovitud tulemusteni. Seda on võimalik saada nii seest kui ka väljast.
(Krull, 2000 Edward Deci järgi)

Huvi, emotsioonid ja edu tõusevad motivatsiooni, hirm aga alandab. Kui õpiplesanded on seotud varasemate teadmiste ja õpilase eesmärkidega, siis motivatsioon kasvab.
(Mathews, 2008)

# data[].attributes.body
Rühmatöö oli hästi huvitav ja kasulik kogemus. Saime uusi tutvusi, jagasime oma muljeid ja saadud teadmisi kursuse kohta ning mõned said ka keele praktikat. Koos oli mõnus töötada, kuna leidsime kiiresti kontakti ja ühise keele. Tänu sellele ülesandele teame nüüd uusi meetodeid ja platforme postrite ja plakatite loomiseks, mis on meile tulevaks õppimiseks kindlasti vajalikud.
Iga rühmaliige jagas julgelt oma arvamust teistega, pakkus oma ideid ning tegi oma osa tööst, mis oli eelnevalt jagatud.
Kokkuvõtteks tahaksime öelda ka suur aitäh kursuse juhandajale Ingrid Koni. Tänu loengutele ja praktilistele ülesannetele teame nüüd palju rohkem õppimise olemusest, õpioskustest ning saame muuta oma õppeprotsessi palju efektiivsemaks ja edukamaks.

# data[].attributes.body
1. https://www.pinterest.com/pin/498844096221088796/
2. goo.gl/2Jbfhb
3. goo.gl/Y4xKRw
4. goo.gl/6H7rhg
5. goo.gl/images/Fs53eh
6. goo.gl/9AVTbZ
7. https://neeyahita.files.wordpress.com/2017/03/word-vomit.jpg?w=720
8. https://moodle.ut.ee/mod/url/view.php?id=252455
9. https://moodle.ut.ee/mod/resource/view.php?id=270027
10. goo.gl/3PKxfK
11. goo.gl/tAYFFw

# data[].attributes.body
Konspekteerimine toetab mälu, aitab tööde ettevalmistamiseks ja ka arendam kuulamis- ja kirjamisoskusi, kuna pead õppejõu sõnadest tähtsamat leida ja kirja panna.
Saime teada ka võimalikutest viisidest, näiteks PQ4R meetod ja Cornell Notes.
(Krull, 2000)

# data[].attributes.body
Anastasija Golostsuk - 25 %
Karina Saarestik - 25%
Elisabeth Okk - 25%
Eliise Tall - 25%

# data[].attributes.body
«Planeerimine on õppimise edu alus».

Ajaplaneerimise oskus on hea tööharjumus ja on väga tähtis töö ja info süstematiseerimiseks. Selleks, et seda omandada on kasuks ajakavad ja tunniplaanid, mida saab koostada nii päevikutes ja seinakalendrites, kui ka kasutates nutitelefoni. Soovitusteks tuleb vältida viivitamist ja liigset viimistlemist.

(McMillan & Weyers, 2011).