# data[].attributes.headline
Què és l’exili i quins patiments comporta?

# data[].attributes.subject
Què és l’exili i quins patiments comporta?

# data[].attributes.body
L'exili és el fet d'abandonar voluntàriament o per la força, el territori que un identifica com a pàtria.

# data[].attributes.body
Un grup de mares amb els seus fills van cap a l'exili.
https://elcabilo.com/larxiu/2014/04/12/75-anys-de-lexili-espanyol/

# data[].attributes.body
Dones i nens republicans caminant cap a la frontera.
https://www.naciodigital.cat/noticia/124735/primer/dia/exili/febrer/1939

# data[].attributes.body
Exili republicà, creuant els Pirineus cap a França.
https://todoslosrostros.blogspot.com/2008/08/la-retirada.html?m=1

# data[].attributes.attachment_link.title
Spanish Father Carrying His Child with Fellow Refugees Behind 13 abr 1938

# data[].attributes.body
Remei Oliva, ella va exiliar quan el seu germà li va dir de marxar en camió. El seu marit l'esperava a França. Quan va arribar a la platja d'Argelers i al retrobar-se amb el seu marit van ser separats per sexe, uns dies després va descobrir que estava embarassada i va ser enviada a la Maternitat d'Elna, on va tenir a Rubén.

# data[].attributes.body
María García, va decidir marxar amb les seves companyes, que no tenien ningun destí. Quan van arribar al camp no van parar de plorar. A la Maternitat va tenir al seu fill Felipe, mentre el seu marit estava a Mèxic. El seu marit la va decebre ja que quan va sortir va anar en busca d'ell i a al trobar-lo ell ja tenia una altra família.

# data[].attributes.body
Joana Pascual, ella també va exiliar cap a França sense els seus dos fills, per anar amb el seu marit, que era metge. Quan va arribar al camp ja estava embarassada de 7 mesos.

# data[].attributes.body
Elisabeth Eidenbenz, ella va ser fundadora de la Maternitat d'Elna. Era mestre i també infermera, provenia de Suïssa i va ser molt important per les mares presents als camps de concentració. Totes les mares que estaven embarassades anaven a la Maternitat d'Elna, on podien tenir als fills en condicions optimes per viure. Aquest projecte ha salvat a uns 600 nens, que probablement de no ser per Elisabeth haguessin mort.

# data[].attributes.body
Va haver d'escollir tornar a Espanya o optar per la nacionalitat francesa, però no podia tornar a Espanya franquista. Des de aquell moment era francès i el cognom de la mare no sortia a la seva targeta d'identitat. El primer idioma que va aprendre va ser una barreja de català-francès. A l'escola no tenien dificultats amb el francès, encara que a casa no es parlava molt. El que va costat va ser el fet que no va conèixer cap nen d'exiliat. Una escena que va viure es que els cavalls s'aixecaven per el xivarri que empaitaven als pares amb violència i feien caure els més dèbils a la sorra. A l'escola tenia una situació difícil, perquè hi havia més estrangers. No ha pogut conèixer als seus avis paterns, només ha sabia segons les explicacions de seu pare. Però part de la mare, va poder conèixer la seva àvia. Va morir amb una malaltia respiratòria crònica al camp d'Argelers.
El seu pare només se'n recordava temps de cançons satíriques contra Franco. Li va sorprendre molt, quan el seu pare tenia gana, menjava l'herba del camí.
La seva mare li explicava amb tot detall la sortida que va fer a Badalona i tots els esdeveniments de la retirada, l'arribada a la frontera francesa...
La Maternitat d'Elna i la figura de l'Elisabeth, va estar un tema molt present. Quan la seva mare parlava d'aquest tema la cara s'il·luminava. Li deia que que era un oasi.
Els avions nacionals bombardejaven escoles o hospitals, i Elisabeth va arribar per salvar nens. Va salvar moltes vides i unes de elles la del Rubén.

# data[].attributes.body
Felipe i la seva mare van arribar en vaixell el 1942. En aquell moment, Felipe només tenia dos anys.
Es passava molt de temps a la cuina, i les úniques sabates que tenia les va llençar perquè mengessin els peixos. Quan van arribar a Veracruz, el seu pare ja tenia una nova família. Al seu pare, només el va veure tres o quatre cops a la vida. Va dur al coll una medalla feta per el seu pare. Al 1962, va passejar per Veracruz, i va conèixer els quatre mig germans. Al arribar a Mèxic, van trobar una família molt maca. Els seus primers anys d'escola va ser al col·legi Madrid. En aquell col·legi, portaven el cognom del seu pare. Va començar a treballar i va deixar els estudis. 1966, motius laborals, es va traslladar a Monterrey i el 1967 es va casar amb una noia, va tenir tres noies i un noi. Està molt orgullós amb la seva mare, i vol que estigui al seu costat per molts anys més. En l'àmbit on vivien no els permetia pensar d'una altra manera. Es sentia privilegiat per haver nascut en el castell. Tots els nens que van néixer tenen en comú, que són fills d'Elna i de l'Elisabeth, la segona mare.

# data[].attributes.body
En Pere, com sabia que la seva mare i l'Elisabeth feia anys que no es veien, va pensar que seria una bona ocasió que es retrobessin. Ell es va sentir a gust, perquè mai havia entrat a l'edifici de la Maternitat, només havia vist la casa de lluny. El que més el va impressionar va ser que es retrobessin els que havien nascut allà. La trobada amb l'Elisabeth va ser molt emotiva. Després de molts anys tornar a tenir al voltant els nens i algunes mares. L'Elisabeth deia que no era per tant, que havia fet el que tocava en el moment. La majoria de nascuts a la Maternitat d'Elna tenien procedència catalana i espanyola i eren fills de republicans. Ell pensava que seria un bon moment de reconèixer el valor de la tasca de l'Elisabeth.

# data[].attributes.body
Quan ell tenia consciència que existia en el món, va saber que va néixer a la Maternitat suïssa d'Elna. La seva mare el va alimentar amb la llet de la Maternitat. Amb el temps, ell va comprendre que la Maternitat no era d'origen providencial, sinó tenia el rostre de l'Elisabeth. Quan va ser més gran, va comprendre que la Maternitat va ser un far en la foscor i el seu naixement, un privilegi. La Maternitat d'Elna li va donar la vida i l'Elisabeth la confiança en el gènere humà.

# data[].attributes.body
Les dones a punt de tenir fills ja no havien de passar el mal conflicte i veure com potser es moria al cap d'unes hores. Ho van fer a la maternitat. Un espai neutre en mig de tanta desgràcia... i així va ser com es van salvar 597 infants.
Però per sort que estava la infermera Elisabeth que va salvar a molts nens a punt de sortir de la panxa de la seva mare durant la guerra a l'Estat espanyol.

# data[].attributes.body
Les imatges gairebé no ha canviat res, l'ésser humà es avariciós, tacany i només pensa en el seu propi benestar, per això encara es refusen a tots aquest refugiats que només volen sobreviure.

# data[].attributes.body
Les despeses es pagaven amb el sistema d'apadrinament que va posar l'Elisabeth i rebien ajuda de la Creu Roja.

# data[].attributes.body
Soldats republicans espanyols fugen d'Espanya i arriben a França després de la victòria del general Franco durant la Guerra Civil espanyola.
https://www.france24.com/es/20190210-aniversario-80-retirada-refugiados-francia