# data[].attributes.headline
A nyelvrokonság a nyelvek egymással való kapcsolata a közös eredet alapján.

# data[].attributes.subject
A nyelvrokonság a nyelvek egymással való kapcsolata a közös eredet alapján.

# data[].attributes.headline
A nyelvrokonság azt jelenti, hogy a rokon nyelvek közös ős-, vagy alapnyelvből származnak, és ez tudományos módszerekkel bizonyítható.

# data[].attributes.subject
A nyelvrokonság azt jelenti, hogy a rokon nyelvek közös ős-, vagy alapnyelvből származnak, és ez tudományos módszerekkel bizonyítható.

# data[].attributes.headline
A magyar nyelv a finnugor nyelvekkel rokon, a finnugor nyelvek ugor ágába tartozik. A magyar nyelv legismertebb európai rokonai az észt és a finn. A magyar nyelv nyelrokonai még a  mansi, a hanti, az udmurt és a mari nyelv is.

# data[].attributes.subject
A magyar nyelv a finnugor nyelvekkel rokon, a finnugor nyelvek ugor ágába tartozik. A magyar nyelv legismertebb európai rokonai az észt és a finn. A magyar nyelv nyelrokonai még a  mansi, a hanti, az udmurt és a mari nyelv is.

# data[].attributes.headline
A nyelvrokonság bizonyítékai az alapszókészlet és a hasonló nyelvtani szerkezet.

# data[].attributes.subject
A nyelvrokonság bizonyítékai az alapszókészlet és a hasonló nyelvtani szerkezet.

# data[].attributes.headline
A finnugor nyelvrokonság jegyei: az alapszókészlet nagy része megfeleltethető egymásnak, valamint a nyelvtani szerkezetük is hasonló. 

# data[].attributes.subject
A finnugor nyelvrokonság jegyei: az alapszókészlet nagy része megfeleltethető egymásnak, valamint a nyelvtani szerkezetük is hasonló. 

# data[].attributes.headline
Az alapszóklészletbe tartoznak a rokonságnevek, a természeti jelenségek nevei, a testrészek, a legfontosabb igék és főnevek, a névmások és a számnevek is.

# data[].attributes.subject
Az alapszóklészletbe tartoznak a rokonságnevek, a természeti jelenségek nevei, a testrészek, a legfontosabb igék és főnevek, a névmások és a számnevek is.

# data[].attributes.headline
A nyelvtani szerkezet hasonlóságát az mutatja például, hogy a finnugor nyelvek a birtokviszonyt úgy fejezik ki, hogy valamilyen toldalékot illesztenek a főnevekhez.

# data[].attributes.subject
A nyelvtani szerkezet hasonlóságát az mutatja például, hogy a finnugor nyelvek a birtokviszonyt úgy fejezik ki, hogy valamilyen toldalékot illesztenek a főnevekhez.

# data[].attributes.headline
Alaktani és mondatszerkesztési sajátosságaik alapján a nyelvtudósok csoportokba sorolják a világ nyelveit.

# data[].attributes.subject
Alaktani és mondatszerkesztési sajátosságaik alapján a nyelvtudósok csoportokba sorolják a világ nyelveit.

# data[].attributes.headline
Fontos az, hogy a nyelvtípusok szerinti osztályozás nem azonos a nyelvcsaládokba sorolással, például az is előfordulhat, hogy azonos nyelvcsaládba tartozó nyelvek nem tartoznak egy nyelvtípusba. Ennek a jelenségnek az oka az,  hogy a  több ezer éves különélés miatt nagy mértékben eltávolodtak egymástól.

# data[].attributes.subject
Fontos az, hogy a nyelvtípusok szerinti osztályozás nem azonos a nyelvcsaládokba sorolással, például az is előfordulhat, hogy azonos nyelvcsaládba tartozó nyelvek nem tartoznak egy nyelvtípusba. Ennek a jelenségnek az oka az,  hogy a  több ezer éves különélés miatt nagy mértékben eltávolodtak egymástól.

# data[].attributes.headline
Vannak olyan nyelvek, amelyek szótövek egymás mellé helyezésével alkotják meg mondataikat, a nyelvtani viszonyaikat pedig a segédszók, a hangsúly és a szórend segítségével fejezik ki. Ezeket a nyelveket nevezzük izoláló, vagy elszigetelő típusú nyelveknek, ilyen nyelv például az angol nyelv is.

# data[].attributes.subject
Vannak olyan nyelvek, amelyek szótövek egymás mellé helyezésével alkotják meg mondataikat, a nyelvtani viszonyaikat pedig a segédszók, a hangsúly és a szórend segítségével fejezik ki. Ezeket a nyelveket nevezzük izoláló, vagy elszigetelő típusú nyelveknek, ilyen nyelv például az angol nyelv is.

# data[].attributes.headline
Az olyan nyelveket, amelyek a szótövekhez ragasztott toldalékokkal fejezik ki a nyelvtani viszonyokat,  agglutináló, azaz ragasztó nyelveknek nevezzük. Ragasztó típusú nyelv például a magyar.

# data[].attributes.subject
Az olyan nyelveket, amelyek a szótövekhez ragasztott toldalékokkal fejezik ki a nyelvtani viszonyokat,  agglutináló, azaz ragasztó nyelveknek nevezzük. Ragasztó típusú nyelv például a magyar.

# data[].attributes.headline
Azokat a nyelveket, amelyek a nyelvtani kategóriákat a szótő megváltoztatásával fejezik ki, hajlító (flektáló) nyelveknek nevezzük. A hajlító nyelvek csoportjába tartozik például a német nyelv.

# data[].attributes.subject
Azokat a nyelveket, amelyek a nyelvtani kategóriákat a szótő megváltoztatásával fejezik ki, hajlító (flektáló) nyelveknek nevezzük. A hajlító nyelvek csoportjába tartozik például a német nyelv.

# data[].attributes.headline
Minden nyelv szókészlete folyamatosan változik, mivel a nyelvet használó közösség életmódja folyamatosan változik.

# data[].attributes.subject
Minden nyelv szókészlete folyamatosan változik, mivel a nyelvet használó közösség életmódja folyamatosan változik.

# data[].attributes.headline
A magyar nyelvben például vannak olyan szavak, amelyek eltűntek (isa = bizony), olyanok, amelyek jelentése megváltozott (a marha szó régebben vagyont jelentett), olyanok, amelyek új jelentéssel bővültek (egér),   és olyanok, amelyek teljesen újonnan keletkeztek (honlap).

# data[].attributes.subject
A magyar nyelvben például vannak olyan szavak, amelyek eltűntek (isa = bizony), olyanok, amelyek jelentése megváltozott (a marha szó régebben vagyont jelentett), olyanok, amelyek új jelentéssel bővültek (egér),   és olyanok, amelyek teljesen újonnan keletkeztek (honlap).

# data[].attributes.headline
Alapnyelvi szavaknak nevezzük a nyelvünk legrégibb, finnugor gyökerű szavait. A szókincs legfontosabb részei az alapnyelvi szavak.

# data[].attributes.subject
Alapnyelvi szavaknak nevezzük a nyelvünk legrégibb, finnugor gyökerű szavait. A szókincs legfontosabb részei az alapnyelvi szavak.

# data[].attributes.headline
Az alapszókészlet szavaiból jönnek létre a belső keletkezésű szavak szóképzéssel, vagy szóösszetétellel. Így teljesen új szavak jönnek létre, amelyeknek létrejöttében nincsen idegen hatás. A belső keletkezésű szavak létrejöttének okai a fejlődő  természeti, társadalmi viszonyok. Ilyen belső keletkezésű szavak például az indulatszók, a hangutánzó, a hangulatfestő és a gyermeknyelvi szavak is. 

# data[].attributes.subject
Az alapszókészlet szavaiból jönnek létre a belső keletkezésű szavak szóképzéssel, vagy szóösszetétellel. Így teljesen új szavak jönnek létre, amelyeknek létrejöttében nincsen idegen hatás. A belső keletkezésű szavak létrejöttének okai a fejlődő  természeti, társadalmi viszonyok. Ilyen belső keletkezésű szavak például az indulatszók, a hangutánzó, a hangulatfestő és a gyermeknyelvi szavak is. 

# data[].attributes.headline
A magyar nyelv körülbelül három évezrede alkülönült a vele rokon nyelvektől, és önállóan fejlődött tovább. A magyar nyelvet beszélők az utazások alatt kapcsolatba kerültek más nyelveket beszélő népekkel, amelyektől sok szót átvettek. Ezeket a szavakat nevezzük jövevényszavaknak. A jövevényszavakon nem érződik, hogy idegen eredetűek, mivel igazodtak a kiejtéshez, és ezek a szavak is lehetnek szóképzés, vagy szóösszetétel alapjai.

# data[].attributes.subject
A magyar nyelv körülbelül három évezrede alkülönült a vele rokon nyelvektől, és önállóan fejlődött tovább. A magyar nyelvet beszélők az utazások alatt kapcsolatba kerültek más nyelveket beszélő népekkel, amelyektől sok szót átvettek. Ezeket a szavakat nevezzük jövevényszavaknak. A jövevényszavakon nem érződik, hogy idegen eredetűek, mivel igazodtak a kiejtéshez, és ezek a szavak is lehetnek szóképzés, vagy szóösszetétel alapjai.

# data[].attributes.headline
A magyar nyelvbe még ma is kerülnek be idegen szavak (e-mail = "ímél, chat = "cset", manager = "menedzser", telephone = "telefon"). Ezek a szavak gazdagíthatják szakmák, tudományágak, a szleng és a diáknyelv szókészletét is. Idegen szavaknak azokat a szavakat nevezzük, amelyeken még felfedezhető az idegen eredet, annak ellenére is, hogy már igazodtak a magyar nyelv kiejtéséhez. 

# data[].attributes.subject
A magyar nyelvbe még ma is kerülnek be idegen szavak (e-mail = "ímél, chat = "cset", manager = "menedzser", telephone = "telefon"). Ezek a szavak gazdagíthatják szakmák, tudományágak, a szleng és a diáknyelv szókészletét is. Idegen szavaknak azokat a szavakat nevezzük, amelyeken még felfedezhető az idegen eredet, annak ellenére is, hogy már igazodtak a magyar nyelv kiejtéséhez. 

# data[].attributes.headline
A nyelv feladata a kommunikáció, amelyet csak folyamatos alkalmazkodással tud ellátni. A nyelv történetét szakaszokra szokták felosztani. A magyar nyelvnek négy ilyen nagy szakasza van.

# data[].attributes.subject
A nyelv feladata a kommunikáció, amelyet csak folyamatos alkalmazkodással tud ellátni. A nyelv történetét szakaszokra szokták felosztani. A magyar nyelvnek négy ilyen nagy szakasza van.

# data[].attributes.headline
Az első szakasz a honfoglalás- tól a 16. századig tartott. Az okai a megváltozott életmód, a latin betűs írás megjelenése és a latin nyelv hivatalos nyelvként való használata volt. Ebből az időszakból származó írásos nyelvemlék például a tihanyi apátság alapítólevele (1055), amely tartalmaz magyar nyelvű mondattöredékeket.

# data[].attributes.subject
Az első szakasz a honfoglalás- tól a 16. századig tartott. Az okai a megváltozott életmód, a latin betűs írás megjelenése és a latin nyelv hivatalos nyelvként való használata volt. Ebből az időszakból származó írásos nyelvemlék például a tihanyi apátság alapítólevele (1055), amely tartalmaz magyar nyelvű mondattöredékeket.

# data[].attributes.headline
A második szakasz a 16. századtól 17. századig tartott. Ennek egyik legfőbb oka a könyvnyomtatás elterjedése volt. Ebben az időszakban fordította le Károli Gáspár a Bibliát magyarra, és ebben az időszakban írta meg Zrínyi Miklós a Szigeti veszedelem című művét is. A nyelvtani szerkezet, a kifejezésmód, a helyesírás és a szóhasználat is különbözik a maitól.

# data[].attributes.subject
A második szakasz a 16. századtól 17. századig tartott. Ennek egyik legfőbb oka a könyvnyomtatás elterjedése volt. Ebben az időszakban fordította le Károli Gáspár a Bibliát magyarra, és ebben az időszakban írta meg Zrínyi Miklós a Szigeti veszedelem című művét is. A nyelvtani szerkezet, a kifejezésmód, a helyesírás és a szóhasználat is különbözik a maitól.

# data[].attributes.headline
A harmadik időszak a 18. században volt. Ekkor egy  nagy nyelvújítás történt, amelynek vezéralakja Kazinczy Ferenc volt. Oka az volt, hogy a magyarul író költők és írók külföldi műveket olvasva rájöttek arra, hogy sok olyan dolog van, amelyet magyarul nem lehet árnyaltan kifejezni. Ezért belekezdtek a magyar nyelv megújításába, amelynek során rengeteg új szót alkottak. Ebben az időben alakult ki a kiejtés és a szóelemzés szerinti írásmód közötti vita. Kazinczy a szóelemzés elve mellett foglalt állást. 

# data[].attributes.subject
A harmadik időszak a 18. században volt. Ekkor egy  nagy nyelvújítás történt, amelynek vezéralakja Kazinczy Ferenc volt. Oka az volt, hogy a magyarul író költők és írók külföldi műveket olvasva rájöttek arra, hogy sok olyan dolog van, amelyet magyarul nem lehet árnyaltan kifejezni. Ezért belekezdtek a magyar nyelv megújításába, amelynek során rengeteg új szót alkottak. Ebben az időben alakult ki a kiejtés és a szóelemzés szerinti írásmód közötti vita. Kazinczy a szóelemzés elve mellett foglalt állást. 

# data[].attributes.headline
A negyedik időszak a 19-20. században volt. Ekkor a nyelv már szinte ugyanaz volt, mint ma, de abban az időben még használtak egy elbeszélő múltat is, amely mára szinta teljesen kikopott. A reformkorban alakult ki a nyelvi egység megteremétének igénye. Az 1830-as években adták ki az első helyesírási szabályzatot, illetve 1844-ben a latin helyett a magyar nyelv lett a hivatalos nyelv. Ebben az időszakban alakult ki az egységes irodalmi nyelv.

# data[].attributes.subject
A negyedik időszak a 19-20. században volt. Ekkor a nyelv már szinte ugyanaz volt, mint ma, de abban az időben még használtak egy elbeszélő múltat is, amely mára szinta teljesen kikopott. A reformkorban alakult ki a nyelvi egység megteremétének igénye. Az 1830-as években adták ki az első helyesírási szabályzatot, illetve 1844-ben a latin helyett a magyar nyelv lett a hivatalos nyelv. Ebben az időszakban alakult ki az egységes irodalmi nyelv.

# data[].attributes.headline
Egy nyelvnek többféle változata is létezhet. Az azonos nyelvet beszélő embereknél is észrevehető az, hogy másképpen beszélnek az iskolában, munkahelyen, ügyintézéskor, a barátaikkal és otthon. A nyelvváltozatok a magyar nyelv esetében leginkább a szókészletben és a kiejtésben térnek el egymástól. A nyelvváltozatokat három nagy csoportba soroljuk, így megkülönböztetünk normatív (irodalmi nyelv, köznyelv), területi (nyelvjárások, regionális köznyelvek) és társadalmi (csoportok nyelve) nyelvváltozatokat. 

# data[].attributes.subject
Egy nyelvnek többféle változata is létezhet. Az azonos nyelvet beszélő embereknél is észrevehető az, hogy másképpen beszélnek az iskolában, munkahelyen, ügyintézéskor, a barátaikkal és otthon. A nyelvváltozatok a magyar nyelv esetében leginkább a szókészletben és a kiejtésben térnek el egymástól. A nyelvváltozatokat három nagy csoportba soroljuk, így megkülönböztetünk normatív (irodalmi nyelv, köznyelv), területi (nyelvjárások, regionális köznyelvek) és társadalmi (csoportok nyelve) nyelvváltozatokat. 

# data[].attributes.headline
Normatív nyelvváltozatnak tekintjük a magyar beszélők számára mintaként, normaként szolgáló köznyelvet és ennek választékosabb, írott változatát, az irodalmi nyelvet.  A köznyelvet használjuk az ügyintézésben, iskolában, de ez jelenik meg az írott sajtóban is (magazinok cikkeiben).

# data[].attributes.subject
Normatív nyelvváltozatnak tekintjük a magyar beszélők számára mintaként, normaként szolgáló köznyelvet és ennek választékosabb, írott változatát, az irodalmi nyelvet.  A köznyelvet használjuk az ügyintézésben, iskolában, de ez jelenik meg az írott sajtóban is (magazinok cikkeiben).

# data[].attributes.headline
A honfoglalást követően a magyar nyelv még sokáig nem volt egységes nyelv, mivel az egyes törzsek, nemzetiségek nyelve eltéréseket mutatott, ezek területi nyelvváltozatokká, nyelvjárásokká váltak. A magyar nyelvnek tíz nagy nyelvjárása van közös jellemzőjük, hogy pár kifejezéstől eltekintve értheti őket minden magyarul beszélő. Az eltérések elsősorban a szókészletben, a hangképzésben és kiejtésben mutatkoznak meg. 

# data[].attributes.subject
A honfoglalást követően a magyar nyelv még sokáig nem volt egységes nyelv, mivel az egyes törzsek, nemzetiségek nyelve eltéréseket mutatott, ezek területi nyelvváltozatokká, nyelvjárásokká váltak. A magyar nyelvnek tíz nagy nyelvjárása van közös jellemzőjük, hogy pár kifejezéstől eltekintve értheti őket minden magyarul beszélő. Az eltérések elsősorban a szókészletben, a hangképzésben és kiejtésben mutatkoznak meg. 

# data[].attributes.headline
A nyelvjárások a köznyelv kialakulása ellenére is megmaradtak, az emberek megtanulták, mikor érdemes a köznyelvet használni, és mikor az otthon beszélt nyelvjárást. A nyelvjárások sok helyzetben visszaszorultak, ugyanakkor az adott terület, régió  nyelvjárása is hatott a köznyelvre, az itt élők a két nyelvváltozat sajátos keverékét, a regionális köznyelvet beszélik. A regionélis köznyelvet használók írásban a köznyelvi normához igazodtak, beszédükben viszont sokszor a nyelvjárásra jellemző hangképzés figyelhető meg.

# data[].attributes.subject
A nyelvjárások a köznyelv kialakulása ellenére is megmaradtak, az emberek megtanulták, mikor érdemes a köznyelvet használni, és mikor az otthon beszélt nyelvjárást. A nyelvjárások sok helyzetben visszaszorultak, ugyanakkor az adott terület, régió  nyelvjárása is hatott a köznyelvre, az itt élők a két nyelvváltozat sajátos keverékét, a regionális köznyelvet beszélik. A regionélis köznyelvet használók írásban a köznyelvi normához igazodtak, beszédükben viszont sokszor a nyelvjárásra jellemző hangképzés figyelhető meg.

# data[].attributes.headline
A társadalmi nyelvváltozatokhoz tartoznak a csoportnyelvek és a rétegnyelvek. A csoportnyelvekhez tartozik a hobbinyelv és a szakmanyelv. Mindkét nyelvváltozatra jellemző, hogy speciális szókészlete van, amit szakszókészletnek nevezünk. Rétegnyelvnek nevezzük a különböző életkorokban használt nyelvváltozatokat; a gyermeknyelvet, az ifjúsági nyelvet és a diáknyelvet. A csoportnyelvek sajátos változata az argó és a szleng. 

# data[].attributes.subject
A társadalmi nyelvváltozatokhoz tartoznak a csoportnyelvek és a rétegnyelvek. A csoportnyelvekhez tartozik a hobbinyelv és a szakmanyelv. Mindkét nyelvváltozatra jellemző, hogy speciális szókészlete van, amit szakszókészletnek nevezünk. Rétegnyelvnek nevezzük a különböző életkorokban használt nyelvváltozatokat; a gyermeknyelvet, az ifjúsági nyelvet és a diáknyelvet. A csoportnyelvek sajátos változata az argó és a szleng. 

# data[].attributes.headline
Az argó (más néven tolvajnyelv) a köznyelvtől jelentősen eltérő szókészletével a titkolózás, az álcázás, megtévesztés szándékával jött létre eredetileg különböző bűnözői csoportok nyelveként. Az argóban köznyelvi szavak kaptak új jelentést, de sajátos szóalkotás is jellemezte. Az argó szókincse folyamatosann cserélődik, vannak szavai, amelyek a diák- és ifjúsági nyelv részei lettek.

# data[].attributes.subject
Az argó (más néven tolvajnyelv) a köznyelvtől jelentősen eltérő szókészletével a titkolózás, az álcázás, megtévesztés szándékával jött létre eredetileg különböző bűnözői csoportok nyelveként. Az argóban köznyelvi szavak kaptak új jelentést, de sajátos szóalkotás is jellemezte. Az argó szókincse folyamatosann cserélődik, vannak szavai, amelyek a diák- és ifjúsági nyelv részei lettek.

# data[].attributes.headline
A szleng sok időt együtt töltő, azonos érdeklődési körű csoportok sajátos nyelveként jött létre. Szókincsének nagy része a magyar nyelv különböző rétegeiből vagy idegen nyelvekből származik. Jellemző rá a játékos szóalkotás, illetve a szokatlan szókapcsolatok, szerkezetek, a tudatosan hibás szóalakok létrehozása is.

# data[].attributes.subject
A szleng sok időt együtt töltő, azonos érdeklődési körű csoportok sajátos nyelveként jött létre. Szókincsének nagy része a magyar nyelv különböző rétegeiből vagy idegen nyelvekből származik. Jellemző rá a játékos szóalkotás, illetve a szokatlan szókapcsolatok, szerkezetek, a tudatosan hibás szóalakok létrehozása is.

# data[].attributes.headline
Az adott országokban  kisebbségben élők nyelvét kisebbségi (nemzetiségi) nyelvhasználatnak nevezzük.

# data[].attributes.subject
Az adott országokban  kisebbségben élők nyelvét kisebbségi (nemzetiségi) nyelvhasználatnak nevezzük.

# data[].attributes.headline
A kisebbségi (nemzetiségi) nyelvek változása általánosan a nyelvhasználatot érintő csökkenés irányába mutat, mivel a beszélők inkább azt a nyelvet használják, amelyik az adott helyzetben megfelelő.

# data[].attributes.subject
A kisebbségi (nemzetiségi) nyelvek változása általánosan a nyelvhasználatot érintő csökkenés irányába mutat, mivel a beszélők inkább azt a nyelvet használják, amelyik az adott helyzetben megfelelő.

# data[].attributes.headline
A kisebbségi nyelvet sok helyen nem értik meg, így az akkor is visszaszorul, ha az adott kormány nem erőlteti egyéb eszközökkel a többségi nyelv használatát.

# data[].attributes.subject
A kisebbségi nyelvet sok helyen nem értik meg, így az akkor is visszaszorul, ha az adott kormány nem erőlteti egyéb eszközökkel a többségi nyelv használatát.

# data[].attributes.headline
A kisebbségi nyelvhasználat egyre inkább a családi körre korlátozódik.

# data[].attributes.subject
A kisebbségi nyelvhasználat egyre inkább a családi körre korlátozódik.

# data[].attributes.headline
A II. világháborút követően Magyarország egynyelvű ország lett, azaz nem volt jelentős idegen nyelvű lakosság az ország határain belül.

# data[].attributes.subject
A II. világháborút követően Magyarország egynyelvű ország lett, azaz nem volt jelentős idegen nyelvű lakosság az ország határain belül.

# data[].attributes.headline
A kisebb idegen nyelvű közösségek az adott nyelvterülettel határos magyar településeken találhatók.

# data[].attributes.subject
A kisebb idegen nyelvű közösségek az adott nyelvterülettel határos magyar településeken találhatók.

# data[].attributes.headline
A nemzetiségi nyelvhasználat ezekben a közösségekben a nyelvi önazonosság használatában áll a kulturális hagyományok őrzésével együtt.

# data[].attributes.subject
A nemzetiségi nyelvhasználat ezekben a közösségekben a nyelvi önazonosság használatában áll a kulturális hagyományok őrzésével együtt.

# data[].attributes.headline
A nemzetiségi oktatás megléte ellenére a kisebbségi nyelvhasználat erősen visszaszorulóban van.

# data[].attributes.subject
A nemzetiségi oktatás megléte ellenére a kisebbségi nyelvhasználat erősen visszaszorulóban van.

# data[].attributes.headline
Ez az állapot jellemzi a határon túli magyarság helyzetét is.

# data[].attributes.subject
Ez az állapot jellemzi a határon túli magyarság helyzetét is.

# data[].attributes.headline
Ausztriában, Horvátországban és Szlovéniában sincsen jelentős számú magyar kisebbség, a kisebbségi nyelv fokozatosan visszaszorul.

# data[].attributes.subject
Ausztriában, Horvátországban és Szlovéniában sincsen jelentős számú magyar kisebbség, a kisebbségi nyelv fokozatosan visszaszorul.

# data[].attributes.headline
Ahol viszont a magyarség tömbszerűen él, ott ez a folyamat nem megy végbe olyan gyorsan.

# data[].attributes.subject
Ahol viszont a magyarség tömbszerűen él, ott ez a folyamat nem megy végbe olyan gyorsan.

# data[].attributes.headline
Ahol a magyarságnak politikai pártjai, társadalmi és kulturális befolyása van, ott több lehetőség nyílik a magyar nyelv használatára.

# data[].attributes.subject
Ahol a magyarságnak politikai pártjai, társadalmi és kulturális befolyása van, ott több lehetőség nyílik a magyar nyelv használatára.

# data[].attributes.headline
A magyar nyelvű hivatalos ügyintézés, iskoláztatás, sajtó, színház és magyar nyelvű könyvek kiadása a magyar nyelv közösségi használatát szolgálják.

# data[].attributes.subject
A magyar nyelvű hivatalos ügyintézés, iskoláztatás, sajtó, színház és magyar nyelvű könyvek kiadása a magyar nyelv közösségi használatát szolgálják.

# data[].attributes.headline
A kisebbségekben élő magyarság körében kialakultak a regionális köznyelvek.

# data[].attributes.subject
A kisebbségekben élő magyarság körében kialakultak a regionális köznyelvek.

# data[].attributes.headline
A magyar nyelv országonként más-más változásoknak van kitéve. Az új fogalmak megnevezésének szókincsét a többségi nyelvből kölcsönzi, valamint átvesz nyelvtani szerkezeteket, tükörfordításokat.

# data[].attributes.subject
A magyar nyelv országonként más-más változásoknak van kitéve. Az új fogalmak megnevezésének szókincsét a többségi nyelvből kölcsönzi, valamint átvesz nyelvtani szerkezeteket, tükörfordításokat.