# data[].attributes.body
Alexander Graham Bell (1847 Šotimaa -1922 Kanada) oli šoti päritolu leiutaja, teadlane ja õpetaja.

1867 leiutas tema isa kõnelemis- ja kirjutamismetoodika kurtidele - nähtav kõne (praegu ei kasutata selle keerukuse tõttu).

Alexandri isa ja vanaisa olid kõnelemisõpetajad ning ema ja nine olid kurdid.

Noorena töötas ta kurtide koolis, kasutades oma isa meetodeid. Ameerikas asutas ta kurtide kooli ning lõpetas ise Bostoni ülikooli kõne- ja häälefüsioloogia professorina.

1871 alustas A. G. Bell tööd telegraafi arendamisega. Eksperimentide käigus hakkas teda huvitama muu asi - hääle edastamine juhtmete abil. Teda abistas seadeldise leiutamisel elektrik Thomas Watson. 1876. aastal õnnestus neil kuulda üksteist läbi seadme, mida nad kutsusid telefoniks.

Järgnevatel aastatel reisis Bell ringi ja propageeris oma leiutist. Pärast Euroopast naasemist tuli tema advokaatidel 18 aastat võidelda Belli patendiõiguste eest.

Aastate jookul täiendati telefone - mikrofon, tänu millele ei pidanud enam telefoni karjuma (patendiõigus Thomas Edisonil).

Pärast telefoni leiutamist tegeles Bell muude teaduslike projektidega. Ta on 18 patendi omanik. Veel tema teisi leiutisi: fotofon, metallidetektor (Trouvé’ eeskujul).

Kui Bell suri, peeti USA-s vaikuseminut, mille jooksul telefonide süsteem oli välja lülitatud. See oli tänuavaldus tema töö eest.

Telefon ehk telefoniaparaat - telefonsides kõne edastamise ja vastuvõtmise seade, mis paikneb kõnekohas. Telefon muudab kõne elektrisignaaliks, mis kandub telefoniliinide kaudu vajalikku kohta ning muudetakse seal heliks. Telefon oli esimene seade, mis võimaldas inimestel omavahel rääkida pikkade vahemaade tagant.

# data[].attributes.body
Rudolf Diesel oli diiselmootori leiutaja ja saksa insener. 23. veebruaril 1893. aastal sai ta patendi diiselmootorile. Sama aasta juulis jõudis ta oma masina katsetamiseni, see masin töötas kivisöepuruga, mis plahvatas ja peaaegu tappis Dieseli ja tema kolleegid. Esimene diiselmootor võeti kasutusele USAs õlle tootmisel.

Alfred Nobel oli Rootsi keemik ja dünamiidi leiutaja. 1866. aastal avastas Nobel, et nitroglütseriin absorbeerus kiiselguuris ja moodustas segu, mis oli stabiilne ja lihtsalt käsitletav, kuid säilitas oma plahvatuslikkuse. Nii sündis dünamiit. Oma testamendiga asutas ta Nobeli auhinna, mis antakse neile, kes aasta jooksul suudavad inimkonnale suurimat kasu tuua. Tema surma põhjustas ajurabandus, mis jättis ta esialgu osaliselt halvatuks.

# data[].attributes.body
vennad Auguste ja Louis Lumiered.
Auguste Marie Louis Nicolas Lumière (19. oktoober 1862 Besançon – 10. aprill 1954 Lyon) ja Louis Jean Lumière (5. oktoober 1864 Besançon – 6. juuni 1948 Bandol).Vennad sündisid kaheaastase vahega Besançonis, kolisid 1870. aastal Lyoni ja käisid seal koolis.
Nende isal Claude-Antoine Lumière'il oli fotograafiaettevõte, kus mõlemad vennad töötasid. Pärast seda, kui isa 1892. aastal vanaduspõlve veetma jäi, hakkasid vennad tegelema liikuvate piltidega. Nad patenteerisid rea uuenduslikke meetodeid, näiteks filmilindi perforatsiooni. Nende kinematograaf ise patenteeriti 13. veebruaril 1895 ja esimene filmimaterjal lindistati sellega sama aasta 19. märtsil. Kaadrid näitasid töölisi lahkumas Lumière'i tehasest.
Esimesed filmiseansid toimusid juba samal aastal. Esimest korda näidati Lumière'ide liikuvaid pilte avalikult ja tasu eest 28. detsembril 1895 Pariisis Grand Café keldriruumis. Näitamisele tulid kümme lühikest filmi. Iga film oli 17 meetrit pikal lindil ja kestis umbes 40-50 sekundit. Kinematograaf võimaldas nii filmi lindistada kui projitseerida.
1896. aastal läksid vennad oma kinematograafiga turneele, mille käigus külastasid Bombayd, Londonit, Montreali, New York ja Buenos Airest.
Varsti pärast seda pöörasid vennad oma tähelepanu filmitegemiselt värvifotograafiale ning patenteerisid 1903. aastal autokroom-menetluse. Nende nimi lumière tähendab prantsuse keeles valgust.
Nende auks on nimetatud asteroid 775 Lumière.

# data[].attributes.body
Guglielmo Marconi.(25. aprill 1874 – 20. juuli 1937)
Guglielmo Marconi oli Itaalia insener.

Kuigi ka mitmed teised teadlased tegelesid Marconiga samaaegselt raadio väljaarendamisega, peetakse Marconit "raadio isaks", sest tema süsteem saavutas laialdase leviku ja ta sai ka esimesena patendi. Marconi demonstreeris morsetähestiku raadio teel ülekannet Inglismaal Salisbury lähedal 1896. aastal, tõstes saatja ja vastuvõtja kaugust 2 kilomeetrilt 6 kilomeetrini. 13. mail tegi ta esimese raadioülekande üle vee Lõuna-Walesis Lavernock Pointist Flatholmi saarele. 2. juulil 1897 sai ta patendi "elektriimpulsside ja signaalide ülekandmise ja selleks vajaminevate aparaatide täiustamise" kohta.

Carl Friedric Benz, sündinud kui Karl Friedrich Michael Vaillant 25. november 1844Mühlburgis Karlsruhe lähedal Badeni Suurvürstiriigis, suri 4. aprill 1929 Ladenburgis, Saksamaal. Oli saksa leidur,insener, bensiinimootoriga auto leiutaja, auto Mercedez - Benz looja. 125 aastat tagasi, 29. jaanuaril 1886 , esitas Saksa leidur Carl Benz patenditaotluse gaasimootoriga sõidukile , mida tänapäeval peetakse esimeseks töökõlbliku konstruktsiooni ja sisepõlemismootoriga autoks.

# data[].attributes.body
Michael Faraday oli Inglise füüsik ja keemik, kes arendas

# data[].attributes.body
Eli Whitney on sündinud 8. detsembril  1765. aastal ja suri 8. jaanuaril 1825. aastal. Ta oli Ameerika tuntud leiutaja, kes leiutas puuvilla puhastamise masina. Ta jätkas leiutamist kuni oma surmani.

Puuvilla puhastamise masin on mehaaniline seade, mis eemaldab puuvilla seest seemneid ja see protsess on väga töömahukas. Masin on puidust, selle küljes on konksud, mis tõmbavad puuvillakiud läbi võrgu. Puuvilla puhastaja puhastab kuni 25kg puuvilla päevas. 1797. aastal läks patendi rikkumise tõttu puuvillatehase firma pankrotti ja kohtu poolt tuli talle suur võlg. Hiljem põles ta tehas maani maha.

Antony van Leeuwenhoek on sündinud 24. oktoobril 1632. aastal ja suri 30. augustil 1723. aastal. Ta oli loodusteadlane, kuid elukutselt kaupmees. Leeuwenhoek on tuntud mikroskoobi täiustaja ja oma vaatlustöödega lõi ta eelduse mikrobiloogia tekkeks. Ta nägi ja kirjeldas esmakordselt üherakulisi organisme, lihaste vöödilisust, baktereid, loomade ja inimeste spermatosoide ja vererakke. Oma eluajal konstrueeris ta üle 400 mikroskoobi, millest tänapäevani on säilinud vaid 9. Oma kõige tähtsamat läätsede ettevalmistamise saladust ta ei pannud kusagile kirja, teatades, et jätab selle vaid enese teada. Sellepärast ei suutnud pärast tema surma keegi analoogilisi mikroskoope valmistada. Alles 1957 selgus, et kui poleerimise asemel klaasikihid kokku sulatada, saadakse samasugune tulemus.

# data[].attributes.body
Samuel Colt (19. juuli 1814 - 10. jaanuar 1862) oli Ameerika leiutaja ja tööstur kelle sünnikoht oli Hartford, Connecticut. Ta leiutas täiustatud revolvri.

Joseph Monier (8. november 1823, Saint-Quentin-la-Poterie, Prantsusmaa - 13. märts 1906, Pariis) oli prantsuse aednik ja üks peamisi tugevdatud betooni leiutajaid. Raudbetoon on komposiitne ehitusmaterjal, mis koosneb betoonist ja armeeringust (teras). Armatuur (terasvarvad) paigutatakse betooni sisse. Need võtavad vastu tõmbe- ja nihkejõude, mida betoon ei suuda vastu võtta, sest töötab survele.

# data[].attributes.body
Alessandro Giuseppe Antonio Anastasio Volta (18. veebruar 1745 Lombardia, Como– 5. märts 1827 Como) oli itaalia füüsik, kes tegi mitmeid avastusi elektri alal. Alessandro Volta sai hariduse Comos. Aastal 1779 sai temast 25 aastaks Pavia ülikooli professor. Aastal 1779 ehitas ta esimese galvaanielemendi ning koostas neist patarei.
Patarei on keemiline vooluallikas, mis koosneb ühest või mitmest galvaanielemendist või akust, mis muundavad salvestatud keemilise energia elektrienergiaks.

Auguste Marie Louis Nicolas Lumière (19.oktoober 1862 Besancon– 10.aprill 1954 Lyon) ja Louis Jean Lumière (5. oktoober 1864 Besançon –6.juuni 1948 Bandol), ka vennad Lumiere'id, olid prantsuse filmipioneerid.

Nende nimi lumière tähendab prantsuse keeles algust.
Esimest korda näidati Lumière'ide liikuvaid pilte avalikult ja tasu eest 28. detsembril 1895 Pariisis Grand Café keldriruumis. Näitamisele tulid kümme lühikest filmi. Iga film oli 17 meetrit pikal lindil ja kestis umbes 40-50 sekundit. Kinematograaf võimaldas nii filmi lindistada kui projitseerida.1896. aastal läksid vennad oma kinematograafiga turneele. Varsti pärast seda pöörasid vennad oma tähelepanu filmitegemiselt värvifotograafiale ning patenteerisid 1903. aastal autokroom-menetluse.

# data[].attributes.body
Thomas Alva Edison (11.veebruar 1847 – 18.oktoober 1931) oli ameerika leidur ja ärimees. Thomas Edisoni loetakse üheks 20.sajandi viljakamaks leiutajaks.

Fonograaf leiutati 21. novembril 1877 ja oli esimene heli salvestamiseks ja taasesitamiseks mõeldud seade. Thomas Edisoni idee järgi oli fonograaf mõeldud kõne salvestamiseks ja taasesitamiseks, kuid peagi leiti, et see sobib ka muusika jaoks. Salvestamisel koondas suur ruupor hääle akustilise energia membraanile. Selle küljes olev lõiketera (nõel) jättis pöörlevale vahasilindrile jälje (esialgses variandis oli silinder kaetud tinapaberiga): mida tugevam heli, seda sügavam vagu. Nõela ja pöörleva trumli omavahelisel nihkumisel tekkis trumlile kruvijooneline helivagu. Taasesitamisel pani helivaos liikuv nõel võnkuma membraani, mille tekitatud nõrk heli väljus
akustiliselt võimendava ruupori kaudu.

Grammofon on seade heli taasesitamiseks heliplaadilt. E. Berliner asendas Thomas Edisoni fonograafi silindrilise helikandja (trumli) kettakujulise kandjaga – heliplaadiga – ja patentis selle 1887. aastal nime all Gramophone. Esimestes grammofonides pani plaadi pöörlema kiirusega 78 p/min üleskeeratav vedru. Ühest üleskeeramisest piisas ühepoolselt plaadilt umbes 3-minutise pala ärakuulamiseks. Kahepoolne plaat ilmus aastal 1904, nn kauamängiv vinüülplaat 1948.

# data[].attributes.body
Michael Faraday (22.detsember 1791 – 25. august 1867) oli inglise füüsik ja keemik, kes arendas elektromagnetismi teooriat ja elektorkeemiat. Faradayd huvitas loodusteadus.
Ta pani kirja eksperimentide ajal tähelepanekud ainete omaduste ja reaktsioonide kohta ning saatis need Humphry Davyle, kes võttis ta pärast nendega tutvumist oma assistendiks.
Michael Faraday tähtsaimateks avastusteks olid  elektrimootore, dünamo ja Faraday silinder. Lisaks sellele leiutas ta elektrigenraatori, mis muundab mehaanilist energiat (peamiselt pöörlemisliikumise energiat) elektrienergiaks. Generaatori töö põhineb pinge tekkimises juhis, mis asub muutuvas magnetväljas. Magnetvälja tekkimise generaatoriosa nimetatakse induktoriks ja seda osa, milles indutseerub pinge, ankruks. Põhimõtteliselt võib kumbki neist olla pöörlev (rootor) või paigalseisev (staator). Vahelduvvoolugeneraatorites on induktoriks rootor ja alalisvoolugeneraatorites staator. Esimesed elektrigeneraatorid, mida hakati leiutama 1830. aastail, olid püsimagnetiga. 1850. aastail asendati püsimagnet elektromagnetiga, mille mähist toideti abigeneraatorist. Generaatorite areng kasvas alates sellest, kui generaatoris hakati rakendama magnetahela jääkmagnetismil põhinevat endaergutust. Endaergutuse põhimõtte avaldas saksa tööstur Ernst Werner von Siemens 1867. a dünamoelektrilise printsiibi nime all; vastavalt nimetati ka alalisvoolugeneraatorit dünamoks.

# data[].attributes.body
Samuel Finley Breese Morse (27. aprill 1791 Charlestown, tänapäeva Boston – 2. aprill 1872 New York).Tema tuntumad leiutised on juhtmeta elektromagnetiline telegraaf (1836) ja morsetähestik (1838).see on seadeldis mis võimaldab saata sõnumeid läbi elektri kasutades erinevaid koode ,nendest kõige tuntum on Morse kood .See oli mõeldud välja et sõja ajal sõnumeid edastada nii et vastane neid kätte ei saaks.

# data[].attributes.body
Henry Bessemer(19 jaanuar 1813- 15 märts 1898).Ta oli inglas leiutaja kelle kõige suurem leiutis oli terase tootmise protsess mis oli 19 sajandi kõige mõjuvam tehnika terase tootmiseks.Bessemer üritas terase kulusid vähendada sõja jaoks.Ta leiutas süsteemi mis puhub õhku ja eemaldab ebavajalikud
ained ja teeb terase tugevamaks, odavamaks ja kergemaks valmistmise jaoks.Bessemer tegi ka üle 100 leiutise rauast,klaasist ja terasest.

Hiram Stevens Maxim (5 February 1840 – 24 November 1916)oli ameerika päritolu Briti leiutaja kes läks Ameerikast Inglismaale.Tema oli esimese kaasaskantava täisautomaatse raskekuulipilduja leiutaja.Kuulipilduja oli üks suur samm sõjas.

# data[].attributes.body
Thomas Alva Edison(11. veebruar 1847 – 18. oktoober 1931)oli ameerika leidur ja ärimees.Edisoni loetakse üheks 20.sajandi  viljakamaks leiutajaks – tema nimel on ligi 1100 patenti.Hariduse omandas ta peamiselt iseõppimise teel.Hõõglamp (kõnekeeles tuntud ka kui elektripirn) on lamp, milles valgust tekitab elektrivooluga kuumutatav hõõgniit.Hõõgniit paikneb õhukindlalt suletud klaaskolvis, sest õhu käes põleks niit lihtsalt kohe läbi.Kolb on täidetud väärisgaasiga (argoon, krüptoon, harvemini ksenoon), mis aeglustab volframi aurumist, pikendades niiviisi hõõgniidi tööiga.Volframi kõrge sulamistemperatuur (3380 °C) võimaldab kuumutada hõõgniiti 2400–2700 kraadini (halogeenlambis kuni 3100 °C), mis tekitab sooja valgust .Hõõglambi valmistamise katsed algasid 19. sajandi keskel. Hõõgkehana katsetati plaatina, söestatud bambusekiudu, süsivarrast. Masstootmiseks sobivad süsiniidiga hõõglambi valmistas T. A. Edison 1879. aastal. Volframniidid võeti kasutusele aastal 1906 ja väärisgaasi keskkond 1913.Tänapäeval hakkavad aga hõõgpirnid ära kaduma ja asemele tulema näiteks LED pirnid mis kõik algasid Edisonist .

# data[].attributes.body
Alexander Graham Bell (3. märts 1847 – 2. august 1922) oli šoti päritolu ameerika teadlane, leiutaja ja õpetaja. Telefon ehk telefoniaparaat on  telekommunikatsiooni liini lõppseade, mis võimaldab kahel või rohkemal kõnelejal pidada vestlust, kui nad ei ole otse kuuldeulatuses. Telefon muudab heli elektrisignaaliks, mis kantakse telefoniliinide või linkide kaudu pika vahemaa taha ning muudetakse seal jälle heliks ja vastupidi. Telefon oli esimene seade, mis võimaldas inimestel omavahel rääkida pikkade vahemaade tagant.

Guglielmo Marconi (25. aprill 1874 – 20. juuli 1937) oli itaalia insener, keda peetakse sageli raadio leiutajaks. Marconi sündis Bologna lähedal. Kuigi ka mitmed teised teadlased tegelesid Marconiga samaaegselt raadio väljaarendamisega, peetakse Marconit "raadio isaks", sest tema süsteem saavutas laialdase leviku ja ta sai ka esimesena patendi.
Raadio on signaalide edastamine raadiolainete kaudu. Raadio võimaldab juhtmeteta, st raadiolainete abil informatsiooni edastada ja vastu võtta.

# data[].attributes.body
Alfred Nobel (1833-1896) oli rootsi päritolu keemik, insner, leiutaja ja relvatööstur. Üks tema kuulsamaid leiutisi oli dünamiit, mis on lõhkeaine ja see koosneb nitroglütseriini (C₃H₅N₃O₉₎ segust. Alfred prententeeris enda leiutist Saksamaal aastal. 1867. Lisaks sellele oli Alfred nime pannud dünamiidile ühe vanakreeka sõna järgi δύναμις (dýnamis), mis tähendab jõudu. Dünamiiti kasutatakse kaevandamisel, ehituses ja lammutamisel, ajalooliselt on seda tarvitatud ka sõjanduses.
Kui tuua võrdluseks püssirohi ja dünamiit, siis dünamiit võidab, sest sellel on 5-8 korda suurem toime. Dünamiidi leiutamise algus sai sellest kui Alfredi labor Saksamaal plahvatuse tagajärjel hävis. Seetõttu mõtles, et seda ainet tuleks teha rohkem ohutumaks.Ta katsetas järgnevaid aineid: sütt, saepuru, tellisepuru ja müürisegu. Aga kui ta oli Krümmeli pinnasest proovi võtnud, sai ta teada et see sisaldab diatoomiiti (settekivim). Nüüd kuivatas ta seda ahjus ning imes endasse umbes kolm korda oma mahust suurema koguse nitroglütseriini. Seda segu sai hästi töödelda ning vastavalt vajadusele sobiva kujuga pulgad voolida. Lisaks sellele oli seda ohutu kasutada ja nitroglütseriin ei olnud ka enda plahvatusjõudu kaotanud. Vintervikeni tehases hakati valmistama kaht tüüpi lõhkeainet – 75- ja 64-protsendilise nitroglütseriinisisaldusega dünamiiti. Nõudlus selle järele oli suur ja kasvas pidevalt.

# data[].attributes.body
Gottlieb William Daimler (1834- 1900)oli saksa insener, konstruktor ja tööstur. Ta töötas koos Willhelm Maybachiga välja esimese hõõgsüütega kiirekäigulise bensiinimootori.
Bensiinimootor on sisepõlemismootori liik, kus kütusena kasutatakse bensiini auru ja õhu segu mis süüdatakse elektri sädemega.
Samuti konstrueeris ta esimese neljarattalise sisepõlemismootoriga auto.

Joseph Henry ( 1797- 1878) oli Ameerika teadlane, kes leiutas elektrimootori.
Elektrimootor on elektromehaaniline seade, mis muudab elektrienergia mehaaniliseks tööks. Enamik elektrimootoreid töötab tänu elektromagnetismi nähtusele.

# data[].attributes.body
Richard Arkwright oli inglane, kes leiutas ketramis raami-hiljem nimetati see vee raamiks, järgides üleminekut vee jõule.

Louis-Jacques-Mandé Daguerre (18. november 1787 – 10. juuli 1851) oli prantsuse kunstnik ja keemik, kes sai tuntuks dagerrotüüpia kui esimese praktikas kasutuskõlbliku fotografeerimisviisi leiutamisega. 1826. aastal tutvus ta Nicephore Niepce tööga, keda peetakse esimese jäädava foto loojaks. 4. jaanuaril 1829 ühendasid nad jõudKahjuks jäi nende koostöö lühikeseks, kuna Niepce suri 1833. aastal. Daguerre jätkas eksperimenteerimist üksi ning tegi oma suuravastuse täiesti kogemata. 1835. aastal pani ta ilmutatud plaadi oma keemiakappi ning mõni päev hiljem oma üllatuseks avastas ta, et varjatud kujutis oli ilmunud. Daguerre järeldas, et see juhtus tänu elavhõbedaaurudele, mis olid tulnud katkisest kraadiklaasist. See avastus oli väga tähtis, kuna nüüd oli võimalik pilte ilmutada kaheksa tunni asemel vaid poole tunniga.

# data[].attributes.body
Rudolf diesel oli saksa insener diiselmootori leiutaja.Ta lõpetas reaalkooli aastal 1873 ja oli kooli parim õpilane.Diesel töötas pärast seda 2 aastat Šveitsi Winterthuris , seejärel Pariisi. 27.veebruaril 1892 andis ta sisse taotluse patendi saamiseks uuele ratsionaalsele soojusajamile.23. veebruaril 1893 saigi ta patendi diiselmootrile.Sama aasta juulis jõudis ta oma masina katsetamiseni. See oli 3 meetrit pikk ja selle sees oli 80-atmosfäärine rõhk. Seade töötas kivisöepuruga, mis plahvatas ja peaaegu tappis Dieseli ja tema kolleegid.

Hiram Stevens Maxim (1840–1916), USA insener. Ehitas 1883 esimese raskekuulipilduja.Raskekuulipilduja on kuulipilduja, mis seisab kolmjalg- või ratasalusel, ja tulistab enamasti vintpüssikuulidega.Lahingulaskekiirus on 100–300, tehniline laskekiirus 500–3000 lasku minutis, sihikuline laskekaugus 800–1500 meetrit.