# data[].attributes.body
Paasikivi setelissä.

# data[].attributes.body
Ohessa kuva Paasikivestä, sekä lausahduksesta, jonka hän on sanonut.

# data[].attributes.headline
Pehr Evind Svinhufvud          (1861-1944)

# data[].attributes.subject
Pehr Evind Svinhufvud          (1861-1944)

# data[].attributes.body
-Suomen tasavallan kolmas presidentti 1931 - 1937
-Sai lempinimen Ukko-Pekka
-Nuorsuomalainen/kokoomuslainen
-Suomen ensimmäinen valtionhoitaja
-Koulutukseltaan lakimies
-Oikeusvaltion puolustaminen
-Hankki itsenäisyysjulistuksen Venäjältä
-Mäntsälän kapinan lopettaminen (lapuan liikkeen nousu)
-kansainvälinen ulkopolitiikka alulle
-Karkoitettiin SIperiaan (ei noudattanut oikeuskanslerin määräystä)
-Saksan tuki Suomelle

# data[].attributes.body
- Kastettiin Carl Johan Ståhlbergiksi, kouluaikoina kutsuttiin Kaarlo Juhanaksi ja myöhemmin nimi vääntyi Kaarlo Juhoksi.
- Tuli köyhästä perheestä
-oli luokkansa paras oppilas
-syntynyt 29. tammikuuta 1865
kuollut 22. syyskuuta1952
- kuului Kansalliseen Edistyspuolueeseen
- ei kannattanut kieltolakia
-  oli presidenttinä vuosina 1919–1925
-ei halunnut ehdokkaaksi toiselle vaalikaudelle
-oli pohjimmiltaan melko ujo ja kärsi myös lievästä puheviasta
-ei pitänyt matkustamisesta eikä valtiovierailuista ---> ei käynyt kertaakaan ulkomailla presidenttikautensa aikana

- J.K. Paasikivi: ”Ståhlberg oli mies, joka ei koskaan tehnyt virheitä”50 markkaa

# data[].attributes.body
syntynyt 31. toukokuuta 1883 kuollut 9. helmikuuta 1942.  Relander oli puolue kannaltaan Maalaisliittolainen ja ennen presidenttiyytään hän toimi  Viipurin läänin maaherrana ja eduskunnan puhemiehenä . Kokoomus tuki Relanderin presidenttiyys ehdokkuutta. Relander meni ennen presidentin vaaleja naimisiin suomenruotsalaisen kanssa jonka takia uskotaan Relanderin saaneen RKP valitsijamiesten äänet itseleen. Relander oli suomen tasavallan presidentti 2.3.1925-2.3.1931. Valittaessaan hän oli yksi maan nuorimmista poliitkoista joka vähensi hänen valtaansa vanheman ikäisiin pääministereihin.Relander teki neljä virallista ulkomaanmatkaa presidenttinä mistä hän saikin lempinimensä Reissu-lasse. Relanderilla oli kautensa aikana heikon presidentin maine. Hän loukaantui helposti erillaisita huhuista johtuen hänen heikosta itsetunnosta. Relander opiskellut yliopistossa filofiaa ja agronomiaa. Hän ryhtyi poliitikoksi sen takia, ettei saannut virkaa yliopistolta. Vaalikautenaan Relander nimitti yhteensä seitsemän eri hallitusta. Jokainen niistä oli lyhytikäinen vähemmistö hallitus.  Relander oli ensimmäinen Suomen presidentti joka otti sosiaalidemokraatit hallitus vastuuseen mikä oli merkittävä edistys sisällisodan jälkeisen suomen rakentamisessa. Vastusti kommunisKautensa jälkeen Relander siirtyi Suomen maalaisten paloapuyhdistyksen toimitusjohtajaksi ja hän pysyi tässä virassa kuolemaansa saakka.

# data[].attributes.body
-Kyösti Kallio (alun perin Gustaf Kalliokangas) toimi Suomen  tasavallan 4.presidenttinä 1937-1940.
-Syntynyt 10.2.1873 Ylivieska
-Kuoli 19.12.1940 Helsinki (67 vuotta)
- Oli naimisissa Kaisa Kallion kanssa.
- Aiempi ammatti oli maanviljelijä ja pankinjohtaja.
- Puoluekanta: Maalaisliitto
-Ennen presidenttiyttä hän toimi monissa eri tehtävissä, mutta viimeisimpänä toimi pääministerinä Kallion IV hallituksessa.
- Maalaistalossa kasvanut kunnallismiehen poika.
- Kallio on ainoa Suomen presidenteistä jolla ei ole akateemista tai vastaavaa oppiarvoa, vain silloisen keskikoulun päättötodistus.
-  Aloitti kyllä lukio-opinnot Oulun lyseossa, mutta jätti ne kesken.
- Kallio sai yhteiskunnallisista toimista kokemusta perustaessaan Nivalan nuorisoseuran ja toimiessaan monissa kyseisen kunnan tehtävissä, lopulta myös kunnanjohtajaa vastaavassa virassa, vaikkei sellaista nimikettä tuolloin ollutkaan. Näin hän alkoi saada tunnettavuutta ja vuonna 1904 hänet valittiin talonpoikaiston edustajaksi säätyvaltiopäiville.
- Kallio joutu eroamaan presidentinvirasta terveys syistä 19. joukukuuta 1940. Samana päivänä hän kuoli. Kallio oli matkalla Helsingistä Nivalaan, kunniakompanjaa tarkastaessa Kallio sai äkillisen sydäninfraktin ja tuupertui eversti Aladar Paasosen ja eversti A.F. Airon käsivarsille. Traagisesta tapahtumasta muistuttaa Helsingin asemarakennuksen seinään kiinnitetty muistolaatta.

Kuvassa Kallio pitämässä uudenvuodenpuhetta.

Viimeinen kuva Kalliosta Mannerheimin kanssa Helsingin rautatieasemalla 19.12.1940. Valokuvasta tehtiin myös Kyösti Kallion surupostimerkki vuonna 1941.

Alhaalla kuvassa on Kallion muotokuvasta tehty kolikko

# data[].attributes.body
Syntynyt 3.2.1899 kuollut 25.10.1956. Presidenttinä 40-44. Teki lakimiesuran, sekä toimi Suomen pankin johtajana ennen presidentiksi pääsyä. Toimi presidenttinä siis jatkosodan aikana ja tuomittiin sodan jälkeen kuritushuoneeseen, syyllisenä sotaan. Ylioppilaaksi Risto Ryti kirjoitti 17-vuotiaana 1906.

Luonteeltaan Risto Rytiä on kuvattu velvollisuudentuntoiseksi, sisukkaaksi ja kunnianhimoiseksi. Hän ajatteli asiat yleensä järjen eikä tunteiden kautta. Kuva1 Ryti pitää puhetta suomalaisille jatkosodan alussa.  Kuva2 Ryti kättelee Hitleriä, joka on saapunut Mannerheimin syntymäpäiville. vuonna 1942Risto Ryti juuri valmistuneena ylioppilaana 17 vuotiaana vuonna 1906

# data[].attributes.headline
C.G.E Mannerheim (Suomen 6. presidentti)

# data[].attributes.subject
C.G.E Mannerheim (Suomen 6. presidentti)

# data[].attributes.body
Syntyi 4. kesäkuuta 1867, palveli Venäjän keisarillisessa armeijassa, sisällissodassa toimi valkoisten kenraalina, toisen maailmansodan aikoihin oli suomen kuudes presidentti 4.8.1944 - 4.3.1946. Palveltuaan Venäjällä Mannerheim saapui Suomeen 18. joulukuuta 1917, sen itsenäistymisen jälkeen. Tammikuussa 1918 hänet nimettiin sotilaskomitean puheenjohtajaksi, eli valkoisten ylipääliköksi. Mannerheim oli myös Suomen toinen valtionhoitaja. Sisällissodan jälkeen Mannerheim oli ehdolla presidentiksi 1919 Heinäkuussa K.J Ståhlbergia vastaan, mutta hävisi ja vetäytyi joksikin aikaa politiikasta. Toisen maailmansodan aikaan hän oli kuitenkin merkittävä henkilö.
Vuonna 1942 Mannerheim nimettiin Suomen marsalkaksi. Kesäkuussa 1944 presidentti Ryti erosi Venäjän suurhyökkäyksen alla ja Mannerheim nimettiin presidentiksi 4. elokuuta.Venäjä-Japanin sodan aikainen kuva 52. Nježnskin rakuunarykmentin eversti Mannerheimistä.Valkoisten kenraali Mannerheim ratsastamassa Helsingin läpi v. 1918 valkoisten voittoparaatissaHitler käy vierailulla Suomessa Mannerheimin 75. syntymäpäivänä, samana päivänä kun Mannerheim nimitettiin Suomen marsalkaksi. 4. kesäkuuta 1942
Mannerheimin nuoruus oli ongelmallinen ja värikäs. Häntä olisi voitu pitää ongelmanuorena, joka oli syrjäytymisvaarassa. Hulttiomaisesta nuoresta kasvoi kuitenkin huoliteltu, jämäkkä ja täsmällinen sota- ja valtionmies, joka johti ja piti Suomea itsenäisenä. Sotilasura ja politiikka veivät hänen yksityiselämästään suuren palan. Mannerheim sai kaksi lasta vaimonsa Anastasia Mannerheimin kanssa, mutta erosi 1919. Muistokirjoituksessaan hän omisti vain lauseen vaimolleen.

Kuoli 83-vuotiaana 27.1.1951

# data[].attributes.body
Juho Kusti Paasikivi, toimi Suomen presidenttinä vuosina 1946-1956 (oli Suomen 7. presidentti). Syntyi 27.11.1870 ja kuoli 14.12.1956. Kuului ensin Suomalaiseen puolueeseen ja myöhemmin vaihtoi Kansalliseen kokoomukseen. Toimi eduskunnassa kansanedustajana vuosina 1907-1909 ja 1910-1914. Valittiin presidentiksi valitsijamiesvaaleilla, sillä Mannerhein jätti presidenttikautensa kesken maaliskuussa 1946. Tärkeimpiä ja tunnetuimpia saavutuksia olivat Paasikiven linja; Suomen toisen maailmansodan jälkeisen ulkopolitiikan puoluettomuuslinja, kutsuttiin myös Paasikiven-Kekkosen linjaksi. Tarkoituksena tällä linjalla oli pitää hyvät välit Neuvostoliittoon , jotta Suomen itsenäisyys turvattaisiin ja se vaati myönnytyksiä NL:lle sodan jälkeisinä aikoina. Paasikivi oli ensimmäinen elävä hankilö, joka sai kuvansa Suomalaiseen seteliin. Paasikivestä käytettiin lempinimeä "Ukko". Hän oli ensin naimisissa Anna Matilda Forsmanin kanssa (syntyi 4 lasta) ja erottuaan avioitui Alli Valven kanssa. Paasikivi oli tunnettu kirjallisuusharrastuksestaan ja hän käsitteli päiväkirjoissaan ajankohtaisia poliittisia ongelmia.

1.KUVA
Alli Paasikiveä pidetään kaikkien aikojen tyylikkäimpänä presidentin rouvana.

# data[].attributes.body
Urho Kaleva Kekkonen (1900-1986) oli Suomen tasavallan 8. presidentti.
Urho Kekkonen oli Suomen historian pitkäaikaisin presidentti ja hän toimi myös pääministerinä 5 kertaa.
Kekkosella oli hyvät välit Neuvostoliittoon, ja hän osasi hoitaa ulkopolitiikan asioita hyvin.
Kekkonen vieraili Saksassa ja oli todistamassa Hitlerin valtaannousua, tämän jälkeen hän liittyi Maalaisliittoon. Vuonna 1936 hän haki toisen kerran eduskuntaan ja pääsi Viipurin läänin läntiseen vaalipiiriin. Hänet nimitettiin oikeusministeriksi ja myöhemmin Cajanderin punamultahallitukseen sisäasiainministeriksi.
Kekkonen työskenteli ennen presidentinuraansa etsivässä keskuspoliisissa ja sen jälkeen hän siirtyi maalaiskuntienliiton lakimieheksi.
Kekkonen oli Eduskunnan puhemies vuosina 1948-1950
Kekkonen toimi Suomen presidenttinä jopa yli 25-vuotta
(1.3.1956–27.1.1982)
Urho Kekkosta on kuvailtu toimekkaaksi, urheilulliseksi ja sopusuhtaiseksi mieheksi. Kekkosessa oli paljon potentiaalia presidentiksi, joka ilmenee myös hänen pitkäaikaisesta presidenttikaudestaan. Kekkonen oli pidetty presidentti.

1.KUVA
Urho Kekkosen terveydentilaa kehuttiin 1970 luvulla vielä, mutta 1980 luvun alkupuolella kekkosen tervesongelmat alkoivat paljastua. Sitä ennen niistä olivat vaienneet sekä poliitikot että media.
https://kuvat.uusisuomi.fi/sites/default/files/kuvat/urho_kekkonen.jpg

2.KUVA
Presidentti Urho Kekkonen tapaa Adolf Hitlerin 1930-luvun alussa, eli ennen kun hänestä tuli presidentti.
http://static.iltalehti.fi/uutiset/kekkonen_mv0802_820_uu.jpg

3. KUVA
Suomen presidentti Urho Kekkonen matkusti 1967 Ruotsiin valtiovierailulle. Isäntä oli pääministeri Tage Erlander, Erlander sekä Kukkonen olivat suunnanneet yhdessä suoturetkelle.

# data[].attributes.body
Mauno Henrik Koivisto
Syntynyt 25.11.1923 Turku
Koiviston hallitsemien 12 vuoden aikana Suomi koki taloudellisen nousun ja tyrmäävän laman.
Presidenttinä toimi kaksi kautta
1982-1994  ja sitä ennen hän hoiti presidentin tehtäviä vuoden 1981 lopulla Urho Kekkosen ollessa sairautensa vuoksi estyneenä.
Suomen tasavallan 9. presidentti
Puolue = SDP
Toimi myös pääministerinä vuosina 1968-1970 ja 1979-1982 ( ei toiminut koskaan kansanedustajana )
Koivisto toimi talvisodan sekä jatkosodan aikana vapaaehtoisessa sammutusyksikössä kotirintamalla ollessaan 16-vuotias.
Koivisto toimi Suomen pankin pääjohtajana 1968–1982.
Vanhimmaksi elänyt suomalainen presidentti
Koivisto sai oman postimerkin 1983
Kuva 1. Pääministeri Mauno Koivisto kesämökillään Tähtelässä vuonna 1976.
Kuva 2. Mauno Koivisto ja ruokahetki Assi-tyttären kanssa
Kuva 3. Virallinen kuva