# data[].attributes.headline
Kysymyksiä EUROOPAN ja EU:n tulevaisuuteen liittyen. Vastaa lyhyesti :) 

# data[].attributes.subject
Kysymyksiä EUROOPAN ja EU:n tulevaisuuteen liittyen. Vastaa lyhyesti :) 

# data[].attributes.body
1) Mitä EU sinulle merkitsee? Miltä EU tuntuu?

2) Mitkä ovat mielestäsi EU:n tärkeimmät ratkottavat kysymykset tulevaisuuden kannalta?

3) Mitä ajatuksia herää alla olevista aiheista?

1. EU:n uudistuminen kilpailukykyiseksi ja kestäväksi talousalueeksi (ilmastomuutoksen torjuminen sekä siihen sopeutuminen, osaaminen). · Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

2.  EU:n toimintakyky ja visio demokratia säilyttäen (onko isoissa kysymyksissä yhtenäinen linja vai hajautuminen kansallisiin intresseihin) · Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

3.  Turvallisuus, autonomia, resilienssi (kumppanuus) · Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

4. Eurooppalaisen elämän laatu · Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

4) Millaisesta tulevaisuudesta haaveilet?

# data[].attributes.body
"Kuka olet? Mikä EU:ssa kiinnostaa?"

Minua kiinnostaa EU:ssa hyvin paljon yhteiset arvot esim. Miten EU puolustaa ihmisoikeuksia, tasa-arvoa sekä demokratiaa. Omasta mielestä myös yhteinen turvallisuus- ja ulkopolitiikka on kiinnostavaa varsinkin, kun maailman tilanne on hieman hutera.

Mitä EU teille merkitsee? Miltä EU tuntuu?

Itselle se on hyvin tärkeä, koska sen kautta pääsen vaikuttamaan asioihin. Yksi hyvä esimerkki on juuri tämä Ambassador school ja EYP Finland. On myös hyvin tärkeää, että jopa pienetkin valtiot voivat antaa Meppejä vähintään 6 ja isoimmoimpien valtioiden Meppi määrä on maksimissaan 96. Haluan myös myöhemmin opiskella Saksassa, joten EU jäsenyys mahdollistaa helpon opiskelun. Ylipäätäänsä on hyvä, kun voi käyttää melkein kaikissa EU:n jäsenmaissa samaa valuuttaa ja tullejakaan ei ole, jos tavara on tilattu EU:n sisältä.

Mitkä ovat teidän mielestänne EU:n tärkeimmät ratkottavat kysymykset tulevaisuuden kannalta?

EU:n tulevaisuuden kannalta ratkaisevia kysymyksiä ovat:

ilmastonmuutoksen torjunta

demokratian ja oikeusvaltion säilyminen

yhteinen turvallisuus

taloudellinen kestävyys

koulutuksen ja osaamisen kehittäminen.

(Mukaan voisi heittää myös AI eli tekoäly, joka on yksi suurimmista huolista nuorten keskuudessa.)

Sitran kurssilaiset ovat valinneet tällaiset neljä kohtalonkysymystä eli aiheet, jotka heidän mielestään ratkaisevat EU:n kohtalon:

Oikeusvaltio, päätöksentekokyky ja jaettu ymmärrys päämääristä. Ajatukset ja tärkeys?

= Oikeusvaltio on koko EU:n perusta ja se on elintärkeä jäsenvaltioiden välisen luottamuksen ja yhteistyön edellytys. Ilman yhteisiä pelisääntöjä päätöksenteko hajoaa ja EU:n vaikutusvalta heikentyy.

Rauha ja puolustus - Ajatukset ja tärkeys?

= EU syntyi alun perin rauhanprojektina, ja sen tehtävä on jälleen ajankohtainen. Venäjän hyökkäys Ukrainaan, kyberuhkat ja turvallisuustilanteen kiristyminen korostavat yhteisen puolustuspolitiikan ja strategisen autonomian merkitystä

Kestävä talous ja kilpailukyky (ilmasto, luonto, innovaatiot, investoinnit) Ajatukset ja tärkeys

= Ilmastokriisi on aikamme suurin haaste, ja sen ratkaiseminen vaatii muutosta, jossa EU:n on johdettava vihreää siirtymää: edistettävä puhdasta energiaa, kiertotaloutta, luonnon monimuotoisuutta sekä reilua siirtymää, jossa kukaan ei jää jälkeen. Kilpailukyky ei ole vastakohta kestävyydelle, vaan ne voivat tukea toisiaan.

Osaaminen ja sivistys. Ajatukset ja tärkeys?

= Tieto, koulutus ja kyky oppia uutta ovat avainasemassa niin yksilöiden kuin yhteiskuntien kehityksessä. Se myös edistää kriittistä ajattelua, mitä varsinkin nykypäivänä tarvitaan. Koulutuksen laatu ja saavutettavuus vaikuttavat suoraan siihen, miten EU kykenee uudistumaan ja vastaamaan muuttuvan maailman tarpeisiin. Sivistys myös yhdistää kansoja ja rakentaa eurooppalaista identiteettiä. Omana ajatuksena voisi myös pistää mukaan anti-intellektualismi ja sen nousu, koska se on hyvin suuri vaara osaamiselle ja sivistykselle.

Millaisesta tulevaisuudesta haaveilette?

Haaveilen tulevaisuudesta, jossa Eurooppa on rauhan, oikeudenmukaisuuden ja kestävän kehityksen edistäjä sekä johtaja. Haluan sellaisen yhteiskunnan, jossa ihmiset voivat elää turvassa, vaikuttaa päätöksentekoon ja nauttia luonnon tarjoamista eduista ilman pelkoa sen tuhoutumisesta. Toivon tulevaisuutta, jossa koulutus, kulttuuri ja tiede kukoistavat. Unelmoin Euroopasta, joka on yhteisöllinen, moniarvoinen sekä oikeudenmukainen ja valmis kohtaamaan tulevaisuuden yhdessä.

# data[].attributes.body
“Kuka olet? Mikä EU:ssa kiinnostaa?”

EU:ssa itseäni kiinnostaa sen sisäinen toiminta. Mielenkiinnon pääkohteisiin sisältyy hallinnollisten osien toiminta, yhteistyö ja yleinen lainsäädäntö EU:ssa. Se kuitenkin vaikuttaa satojen miljoonien ihmisten elämään ja samalla omaan, joten se herättää ajatuksia. Pyrin aina oppimaan asioista, jotka vaikuttavat elämääni ja tämä olisi yksi niistä.

1. Mitä EU teille merkitsee? Miltä EU tuntuu?

EU:n merkitys on vaihteleva, mutta hallinnollisena yksikkönä sillä on merkitystä itselleni, että se turvaisi tärkeitä arvoja niille kansalaisille, jotka ovat osittain siitä riippuvaisia. Tuntemukset EU:sta sisältää tukea ja turvaa sen kansalaisille, jotka haluaisin kyllä pitää mahdollisimman pitkään.

2. Mitkä ovat teidän mielestänne EU:n tärkeimmät ratkottavat kysymykset tulevaisuuden kannalta?

Tärkeimpiin kysymyksiin kuuluu:

- Miten ratkaista Ukrainan sota, jotta voitaisiin julistaa rauhaa maanosalla?
- Miten ylläpitää turvaa fyysisesti, mutta myös kyberhyökkäyksiltä ja disinformaation leviämiseltä?
- Miten voidaan ylläpitää yhteyttä EU:n sisällä, jotta aktiivinen kansainvälinen toiminta jatkuisi?

3. Sitran kurssilaiset ovat valinneet tällaiset neljä kohtalonkysymystä eli aiheet, jotka heidän mielestään ratkaisevat EU:n kohtalon:

Oikeusvaltio, päätöksentekokyky ja jaettu ymmärrys päämääristä. Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

Oikeusvaltioperiaatteiden ylläpito myös tukee demokraattisia arvoja, joihin mukautuminen tuo turvaa ja mahdollisuutta myös meille vaikuttaa. Päätöksentekokyky mahdollistaa tarvittavat muutokset, jotka tukevat oikeusvaltioperiaatteiden toimintaa. Tärkeintä on se, että olisi yhteisymmärrystä ja tarvittaessa kompromisseja, jotta päästään yhtenä rakenteena eteenpäin.

Rauha ja puolustus - Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

Tärkeintä on ylläpitää rauhaa ja välttää provosointia. Rakennetaan ja panostetaan puolustukseen tarpeen mukaan vaan jos on jokin uhka horisontilla. Turvaudutaan rauhanomaisiin ja diplomaattisiin keinoihin turvata demokraattista järjestystä, mutta ollaan myös valmiina reagoimaan sotilaallisesti tarpeen tullen.

Kestävä talous ja kilpailukyky (ilmasto, luonto, innovaatiot ja investoinnit) Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

Itse tulee mieleen pääasiassa ilmastonmuutos. Tällä hetkellä mediassa on ollut keskittymistä enemmän poliittisiin tapahtumiin varsinkin Yhdysvalloissa, sekä Venäjällä. Ilmastonmuutos kuitenkin taustalla kasvaa ja päästöjen määrä ei näytä olevan ainakaan tavoitellussa laskussa, vaikka sitä varten ollaan edistytty paljon. Pitäisi panostaa enemmän kestävään talouteen ja maailmanjärjestykseen, jotta tulevaisuuden sukupolvilta ei riistettäisi mahdollisuuksia kehittyä eteenpäin.

Osaaminen ja sivistys. Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

Osaaminen ja sivistys on ainakin omasta mielestä keskittynyt nykyään enemmän trendeihin, ja tietyillä aloilla varsinkin työosaaminen on vähentynyt. Tiettyä osaamista tarvitaan edelleen monilla aloilla, mutta ihmiset ovat alkaneet keskittyä siihen, mikä heistä tuntuu tärkeältä itselleen, mikä ei itsessään ole huono. Mutta tarvitsemme myös niitä, ketkä tukisivat hitaasti katoavia ja heikkeneviä työaloja. Sivistys on myös kaventunut suurimpiin trendeihin ja varsinkin kielen monipuolisuus on vähentynyt internetin vaikutusvallan laajentuessa.

4. Millaisesta tulevaisuudesta haaveilette?

Tulevaisuudessa haaveilen yhteiskunnasta, jossa voitaisiin elää yhdenvertaisesti samoilla mahdollisuuksilla kuluttamatta meidän maailmaamme siihen tasoon, että palaaminen on lähes mahdotonta. Tavoite olisi edistää globalisaatiota rauhan työkaluna, jotta voisimme ihmisinä toimia monipuolisena lajina kaikille yhteisessä yhteiskunnassa.

# data[].attributes.body
Eu:ssa kiinnostaa erilaiset vaikutusmahdollisuudet(miten yksittäinen ihminen voi vaikuttaa euroopassa). Myös yhteistyö eri kulttuureiden välillä on todella mielenkiintoista.

1. EU merkitsee meille vakautta ja mahdollisuuksia. Eu tuntuu turvallisesta toiminnalta, jossa voi vaikuttaa asioihin yhdessä muiden eurooppalaisten kanssa.

2. Mielestämme EU:n tärkeimpiä ratkottavia kysymyksiä ovat mm:

-Miten ilmaston muutosta voidaan hillitä?

-Miten yhteistä maahanmuutto- ja turvapolitiikkaa voidaan parantaa?

-Miten voidaan tehdä päätöksiä nopeasti kriisien keskellä?

-Miten voidaan vahvistaa demokratiaa jäsenmaissa?

3. Oikeusvaltio, päätöksentekokyky ja jaettu ymmärrys päämääristä.

-Tärkeää, koska ilman yhteisiä sääntöjä ja luottamusta koko EU:n uskottavuus ja toimivuus huononee. Päätöksenteon on oltava tehokasta, mutta samalla demokraattista.

Rauha ja puolustus

-Yhteinen puolustus ja kriisinkestävyys ovat elintärkeitä. Euroopassa on eletty pitkään rauhassa, mutta uhat ovat nyt konkreettisia.

Kestävä talous ja kilpailukyky (ilmasto, luonto, innovaatiot ja investoinnit)

-EU:n tulevaisuus on riippuvainen siitä, pystymmekö elämään kestävästi ja ekologisesti. Kilpailukyvyn avulla on tärkeää panostaa osaamiseen, vihreään siirtymään ja innovaatioihin.

Osaaminen ja sivistys

-Ilman osaamista ei ole tulevaisuutta. Tarvitsemme koulutusta ja tutkimusta, jotta EU säilyy uudistuvana. Koulutus EU:n jäsenmaissa on todella tärkeää.

4. Haaveilemme tulevaisuudesta, jossa EU on yhtenäinen, oikeudenmukainen ja kestävä yhteisö. Haaveilemme, että kaikilla on mahdollisuus elää turvassa, kouluttautua, työskennellä ja vaikuttaa asioihin. Toivomme, että EU:ssa edistetään rauhaa, ihmisoikeuksia ja luonnon hyvinvointia.

# data[].attributes.body
“Kuka olet? Mikä EU:ssa kiinnostaa?”

EU:ssa meitä kiinnostaa sen tuomat mahdollisuudet sekä sen merkitys maailmanlaajuisesti. Se tuo lukemattomia mahdollisuuksia niin matkustamisen, työnteon sekä vaikuttamisen saralla. Sen rooli nykyisessä maailmanjärjestyksessä on merkittävä, joten siitä tietäminen tuntuu tärkeältä, varsinkin suomalaisena eli eurooppalaisena.

1. Mitä EU teille merkitsee? Miltä EU tuntuu?

EU merkitsee meille vapautta, turvallisuutta ja yhteistyötä. Se mahdollistaa vapauden tehdä lähes mitä tahtoo, samalla säilyttäen lähes vastaavat oikeudet kuin omassa kotimaassaan. Se luo turvaa maailmassa, ja etenkin tällaisessa maailmantilanteessa tämä korostuu. Vaikka itse EU:n päätöksenteko tuntuu välillä hieman etäiseltä, luo EU jäsenvaltioineen yhteisöllisyyttä ja mahdollistaa sellaisen yhteistyö, jolla voidaan saada paljon etua niin jäsenvaltioille kuin myös globaalisesti.

2. Mitkä ovat teidän mielestänne EU:n tärkeimmät ratkottavat kysymykset tulevaisuuden kannalta?

Mielestämme keskeisimmät EU:n ratkottavat kysymykset ovat ilmastonmuutos, tekoälyn säätely sekä Euroopan säilyttäminen yhtenäisenä. Ilmastonmuutos on globaali ongelma, jonka ratkaisemiseen myös EU:n tulee osallistua aktiivisesti. Tekoäly tuo mukanaan lukuisia mahdollisuuksia, mutta sen käyttöä ja käyttötarkoituksia tulee kuitenkin säädellä, ja myös tämän olisi hyvä tapahtua EU:n tasolta. Epävarmaturvallisuustilanne ja maiden sisäinen kansojen jakautuminen eri poliittisiin laitoihin voi olla suurikin uhka EU:n tulevaisuudelle sekä Euroopan turvallisuudelle, joten myös tämän ennaltaehkäisyyn olisi tarve EU:n taholta.

3. Sitran kurssilaiset ovat valinneet tällaiset neljä kohtalonkysymystä eli aiheet, jotka heidän mielestään ratkaisevat EU:n kohtalon:

Oikeusvaltio, päätöksentekokyky ja jaettu ymmärrys päämääristä. Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

EU:n periaatteisiin kuuluu oikeusvaltioperiaate, jota voidaan pitää myös merkkinä sivistyneestä ja demokraattisesta valtiosta. Se on tietynlainen pohja, jonka puuttuminen on haitaksi niin valtioille, kuin koko unionille. Yhteinen jaettu suunta mahdollistaa tehokkaan päätöksentekokyvyn, kun tiedetään, mitä kohti halutaan olla menossa ja mitä ovat ne asiat, joita pyritään saavuttamaan. Ilman yhteisö päämääriä ja päätöksentekokykyä, ei saada aikaan mitään tehokkaasti ja unionin yhtenäisyys voi horjua, mikä ei ole kenenkään etu.

Rauha ja puolustus - Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

EU:n yksi keskeisimmistä tehtävistä on edistää rauhaa etenkin Euroopassa, joten sen toteuttaminen on ehdottoman tärkeää, etenkin nykyisessä turvallisuustilanteessa. Erilaisten konfliktien syttyminen, jopa Euroopassa on mahdollista, ja maailmanlaajuisesti hyvin todennäköistä. Näin ollen EU:n on syytä varautua erilisiin kriisitilanteisiin, tarjoamaan humanitääristä apua globaalisti sekä puolustuksellista tukea ainakin EU-valtioille. Puolustusyhteistyötä on syvennettävä jäsenvaltioiden kesken ja yhteisiä puolustushankintoja voisi tehdä EU:n kokonaisturvallisuuden kohentamiseksi, etenkin Naton luotettavuuden horjumisen vuoksi.

Kestävä talous ja kilpailukyky (ilmasto, luonto, innovaatiot ja investoinnit) Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

Ilmastonmuutoksen ratkaisu ja taloudelliset investoinnit oikein toteutettuina kulkevat käsikädessä ja voivat kerta heitolla ratkaista lukuisia ongelmia jopa globaalisti. Sen vuoksi niihin panostaminen on tärkeää. Myös EU:n kilpailukyky talousyhteisönä on taattava maailmassa, jossa suuret talouskeskukset sijoittuvat tietyille aluille ja tietyille valtioille. EU tulee pystyä pitämään suurmahtien joukossa ja se vaatii jatkuvaa kehitystä, jonka tulee olla päämäärätietoista, kunnianhimoista sekä samalla kestävää ja vihreitä innovaatioita sisältäviä.

Osaaminen ja sivistys Mitä ajatuksia herää? Mikä tässä on tärkeää?

Koulutus ja osaaminen ovat tulevaisuuden tärkein voimavara. Meidän on huolehdittava siitä, että jokaisella on mahdollisuus oppia uutta ja osallistua yhteiskunnan toimintaan, sillä vain sivistys takaa vahvan ja demokraattisen Euroopan. Ihmisten kouluttaminen avaa uusia mahdollisuuksia ja tulevaisuuden ongelmien ratkojia. Kouluttamalla sivistyneitä kansalaisia, Eurooppa pysyy yhteisenä, sivistyneenä sekä kilpailukykyisenä toimijana, joka kykenee ratkaisemaan globaaleja ongelmia.

4. Millaisesta tulevaisuudesta haaveilette?

Haaveilemme tulevaisuudesta, jossa ihmiset elävät tasavertaisina keskenään sovussa, niin että kaikilla on hyvä olla ja elämä on luonnon kannalta kestävää. Kaikilla olisi samanlaiset mahdollisuudet toteuttaa unelmiaan. Maailmanlaajuisesti yhtenäisestä ihmiskunnasta, joka tekee tiivistä yhteistyötä ongelmien ratkaisemiseksi.

# data[].attributes.body
-Mitä suurlähetystö tekee

-Onko Virossa paljon suomalaisia asukkaita

-Miksi Viron lippu on sinimustavalkoinen

# data[].attributes.body
Kysymyksiä:

1. Milloin suurlähetystö on perustettu Suomeen?

2. Missä kaikissa valtioissa Virolla on oma suurlähetystö?

3. Paljonko suurlähetystössä käy ihmisiä, esimerkiksi per viikko?

# data[].attributes.body
Kysymyksiä:

Järjestääkö suurlähetystö kulttuuritapahtumia Suomessa?

Miten haen opiskelupaikkaa virolaiseen yliopistoon?

Miten Viro ja Suomi tekevät yhteistyötä puolustuksen ja turvallisuuden saralla?

# data[].attributes.body
Miksi luulet että Viro on antanut eniten apurahoja Ukrainalle suhteessa omaan bruttokansantuotteeseen?

Mitä lipun värit kuvaavat, ja kuka ne on päättänyt?

# data[].attributes.body
Kysymyksiä:

Millainen on Viron suhde Yhdysvaltoihin sekä ennen Trumpin nousua presidentiksi, että sen jälkeen?

Millaisia toimia on tehty Virossa sen maanpuolustusta kohtaan Ukrainan sodan alun jälkeen?

Millaista on toiminta suurlähetystössä (ja miten valtioiden väliset suhteet vaikuttavat siihen, jos vaikuttavat)?

# data[].attributes.body
Kysymyksiä:

Mikä on Viron suurlähetystön tärkein tehtävä Suomessa?

Mitkä ovat tärkeimmät yhteistyöalueet?

Miten Viro tukee Ukrainaa sodassa?

Minkälainen suhde Virolla ja Ukrainalla oli ennen sotaa, ja jos suhde on muuttunut sodan aikana niin miten?

# data[].attributes.body
-Millainen normaali päivä suurlähetystössä on?

-Miten Suomi ja Viro tekevät yhteistyötä?

# data[].attributes.body
Millainen asema Virolla on EU:ssa ja Natossa?

Millaisissa asioissa Suomi ja Viro tekevät yhteistyötä?

Mikä on parasta suurlähetystössä työskentelyssä?

# data[].attributes.body
-Mitä viron kansa on mieltä natosta ja ukrainan sodasta?

# data[].attributes.body
Kysymyksiä:

-Missä Viron kaupungissa asuu eniten suomalaisia?

-Miten virolaiset suhtautuvat nykyään venäläisiin?

-Miksi Virossa on käytössä yhden ja kahden sentin kolikot?

# data[].attributes.body
Kansalliseläin: Susi

Kansallislaulu: Mu isamaa, mu õnn ja rõõm

Kansallisruoka:

Verimakkara, joka valmistetaan sianlihasta, verestä ja ohraryyneistä. Sitä syödään erityisesti jouluna.

Mulgikapsad, joka on perinteinen virolainen ruoka, jota valmistetaan kaalista, ohrasuurimoista sekä lihasta.

Karask, joka on ohraleipä kefirillä tai hapanmaidolla. Se on yksi Viron kansallisruokalajeista. Ohrajauhoista voidaan valmistaa myös puuroa.

# data[].attributes.body
Viron tasavalta – Eesti Vabariik

Väkiluku: ~1,37 miljoonaa asukasta.

Väestö: ~70% Viron kansalaisia (joista ~52% naisia ja ~48% miehiä. Väkiluku kasvanut ~2% edellisen kymmenen vuoden aikana.

Suurimmat kaupungit: Tallinn (pääkaupunki), Pärnu, Tartu, Narva, Võru

Virallinen kieli: viro

Uskonnot: valtiosta vain ~15% uskonnollisia, joista suurin osa kristittyjä. Suurin osa valtiosta siis uskonnottomia.

Viron itsenäistymiset:

24.2.1918 (Venäjän keisarikunnasta)

20.8.1991 (Neuvostoliitosta)

Poliittisia liittoutumia:

EU:n jäseneksi 1.5.2004

Naton jäseneksi 29.3.2004

Viron pääministeri: Kristen Michal

Viron presidentti: Alar Karis

Kulttuurista:

Kansallislaulu: Isänmaa, onneni ja riemuni (sanat kirjoittanut Johann Jannsen, ja säveltänyt Fredrik Pacius.

Keskiaikainen musiikki ja kirkkomusiikki keskeisiä.

Kieli on sukua esimerkiksi suomelle ja unkarille. Maassa kieli jakautuu eteläisiin ja pohjoisiin murteisiin.

Pukeutuminen muistuttaa kansallispukujen osalta saksalaisia ja teutoonisia pukuja, tyylejä tullut ympäröivistä maista.

Kirjallisuus: Keskittyy nykyään historiallisiin teoksiin ja yksilöllisistä kokemuksista kertomiseen.

Laulujuhlat tärkeä osa kulttuuria. Järjestetään viiden vuoden välein suuret juhlat, jossa keskeisenä on musiikki ja yhteisöllisyys.

# data[].attributes.body
Perustiedot

Väkiluku: 1,37 miljoonaa (2023)

Väestö: naisia 52,4% ja miehiä 47,6% (2021)

Viralliset kielet: viro, võru ja seto

Uskonto (merkittävimmät): evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko

Historia

Itsenäistymiset:

I. 1918-1940

II. 1991 -->

Presidentti ja pääministeri

Presidentti: Alar Karis (2021 -->)

Pääministeri: Kristen Michal (2024 -->)

EU ja Nato

Euroopan unionin jäseneksi 1.5.2004

Nato jäseneksi 29.3.2004

Kaja Kallas on virolainen Euroopan komission varapresidentti

Kulttuuri

Kirjoitetaan kirjoja viroksi, saksaksi ja latinaksi.

Viron taidekulttuurissa maalaukset ovat suuressa osassa.

Musiikkikulttuurissa arvostetaan ja edelleen harjoitetaan paljon klassista musiikkia ja kuorolaulua.

Laulujuhlat ovat kuorolauluun keskittyvä perinne Virossa, jossa esiintyy myös puhallinorkestereita.

# data[].attributes.body
Suositut elokuvat:

Klass,

Mandariinit, ja

Ma ei tule tagasi

Kirjailijat:

Lydia Koidula,

Jaan Kross,

Lennart Meri, ja

A.H. Tammsaare

# data[].attributes.body
Väkiluku 1,37 miljoonaa

Viron virallinen kieli on viro.

54 % Viron asukkaista ei koe yhteyttä mihinkään uskontoon, 16 % ortodoksikristittyjä ja 10 % luterilaisia.

Suomessa asuu noin 54084 virolaista

Itsenäistymiset:

virallisesti Neuvostoliiton vallankaappausyritysten jälkeen 20.8.1991

1918 (liitettiin osaksi Neuvostoliittoa vuonna 1940)

Pääministeri: Kristen Michal (reformipuolue)

Presidentti: Alar Karis (sitoutumaton, ei edusta mitään poliittista puoluetta)

Kaja Kallas on virolainen poliitikko, joka toimi pääministerinä 2021-2024. Hän on Euroopan komission varapresidentti sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja.

Viro liittyi EU:n jäseneksi 1.5.2004

Viro liittyi Natoon 29.3.2004

Kulttuuri

Tallinnan laulujuhlat on suuri kuorojuhla Tallinnassa

Joka viides vuosi yleensä heinäkuun alussa

Ensimmäisen kerran vuonna 1869 Tartossa

Vuodesta 1896 lähtien aina pidetty Tallinnassa

# data[].attributes.body
Viro tietoja

Väkiluku: 1 366 000

Virallinen kieli: Viro

Uskonto: eniten ortodokseja, 16%

Itsenäisyyspäivä: 1918

Eroaminen Neuvostoliitosta: 1991

Presidentti: Alar Karis

Pääministeri: Kristen Michal

Suhde EU:hun ja Natoon:

Kaja Kallas: Euroopan komission varapresidentti

Kirjallisuus: Jaan Kross ja Jaan Kaplinski

Musiikki: Viro on vireä kuoromaa, jossa esitetään myös paljon keskiaikaista musiikkia, kirkkomusiikkia ja musiikkia, jota ei muualla paljon kuule.

Laulujuhlat: Tallinnan laulujuhla on suuri kuorojuhla joka viidesvuosi

# data[].attributes.body
Viro itsenäistyi vuonna 1918, mutta se liitettiin Neuvostoliiton osaksi vuonna 1940. Viron tasavalta palautti itsenäisyytensä Neuvostoliiton hajottua vuonna 1991.

# data[].attributes.body
väkiluku: 1 366 491

kielet: viro

uskonto: merkittävimmät evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko

itsenäistymiset: 1920 ja 1991

pääministeri: Kristen Michal

presidentti: Alar Karis

Viro on liittynyt Euroopan Unioniin ja Natoon vuonna 2004. Virolla on 7 edustajaa EU:n parlamentissa.

Kaja Kallas on Euroopan komission varapresidentti

Suomessa asuu noin 54 tuhatta virolaista

# data[].attributes.body
Huawein lobbarit suljettu ulos EU-parlamentista korruptioepäilyjen vuoksi – Käynnissä laaja tutkinta

Huawein lobbaajilta estettiin pääsy Euroopan parlamentin rakennuksiin, kertoi parlamentin tiedottaja Reutersille perjantaina. Taustalla on viranomaisten käynnistämä tutkinta, joka Politicon mukaan koskee aktiivista korruptiota, asiakirjojen väärentämistä ja rahanpesua.

Kiinalainen yritys sanoi torstaina ottavansa syytökset vakavasti.

Uutinen liittyy turvallisuuteen ja talouteen.

(Aihe liittyy korruptioepäilyihin ja rahanpesuun, mutta asia myös koskee suurta kansainvälistä yritystä ja se voi mahdollisesti vaikuttaa sen liiketoimintaan Euroopassa.)

Uutinen on negatiivisen puolella.

Helsingin Sanomat - 14.3.2025

# data[].attributes.body
Väkiluku: 1,37 miljoonaa

Kielet: Viro

Uskonto: Ei virallista uskontoa, mutta merkittävimpiä uskontoja ovat evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko

Isoimmat kaupungit: Tallinna, Tartto, Narva, Pärnu ja Kohtla-Järve

Suomessa asuu noin 55 tuhatta virolaista.

# data[].attributes.body
1 322 765 (2023)

Virolaiset 69%, venäläiset 24%, ukrainalaiset 2%, valkovenäläiset 1%, suomalaiset 1%, muut 3% (2021)

[https://globalis.fi/maat/viro

-Anna Rosenberg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Keskeiset luvut ja tiedot

Etniset ryhmät:

Virolaiset 69%, venäläiset 24%, ukrainalaiset 2%, valkovenäläiset 1%, suomalaiset 1%, muut 3% (2021)

Kieli:

Viro (virallinen kieli)

Uskonto:

Ortodokseja 16%, luterilaiskristityt 8%, muut uskonnot 5%, uskonnottomat tai uskontoaan ilmoittamattomat 71% (väestönlaskenta 2021)

Valtiomuoto:

Tasavalta

BKT per asukas:

46 697 Ostovoimapariteetti $

Kansallispäivä:

24. helmikuuta

Maantiede

Viro on Suomenlahden etelärannalla. Rajanaapureina ovat etelässä Latvia ja idässä Venäjä. Viron länsirannikon edustalla on kaksi isoa saarta, Saarenmaa ja Hiidenmaa, sekä pienempiä saaria, kuten Muhu, Vormsi, Ruhnu ja Kihnu. Viron länsi- ja keskiosat ovat enimmäkseen tasaista alavaa maata. Idässä on mäkiä ja kukkuloita. Viron korkein kohta Suuri Munamäki (318 m) on lähellä Latvian rajaa. Puolet Viron maa-alasta on metsiä. Valtaosa on nuorehkoja talousmetsiä. Yleisimmät puulajit ovat mänty, kuusi ja koivu. Näiden yhteisosuus on kolme neljäsosaa puuston tilavuudesta. Länsi-Virossa on lehdesniityiksi kutsuttuja puistomaisia niittymetsiä, joissa on tammia, saarnea, lehmuksia ja vaahteraa. Niityillä kasvaa kämmeköitä. Alle viidesosa Viron metsistä on suojelualueita.

Virossa on yli tuhat järveä. Maan itäosassa on iso Peipsijärvi, josta puolet on Venäjän puolella. Etelämpänä on matala ja rehevä Vörtsjärvi. Hidasvirtainen Emajoki mutkittelee Vörtsjärveltä soiden halki ja Tarton kaupungin läpi laskeakseen Peipsijärveen. Viron ja Venäjän rajajoki Narva alkaa Peipsijärvestä ja laskee Suomenlahteen. Virossa on paljon soita. Endlan luonnonsuojelualue on Peipsijärven länsipuolella. Alueella on avosoita, järviä ja kymmeniä lähteitä. Suojelualueella elää maakotkia, pikkukiljukotkia, kurkia, laulujoutsenia, metsoja ja teeriä. Siellä on myös karhuja, ilveksiä, susia, hirviä, saukkoja ja majavia.

Virossa on lauhkea ilmasto. Kesät ovat lämpimiä ja talvet ovat leutoja. Vuotuiset sademäärät ovat melko samanlaisia kuin Suomessa. Viron tärkein kotimainen energianlähde on vuosien ajan ollut öljyliuske, jota louhitaan maan koillisosasta Kohtla-Järven alueelta läheltä Suomenlahden rantaa. Öljyliuskeen poltto ja liikenteen pakokaasut ovat saastuttaneet ilmaa. Vuonna 2021 öljyliuskeella tuotettiin yli 60% Viron sähköstä. Voimaloiden ilmansaasteita on vähennetty ottamalla käyttöön leijukerroskattiloita. Niissä tulipesän alaosasta syötettävä ilmavirta saa polttoaineen leijumaan. Tämä jatkuva sekoittaminen tehostaa palamista. EU:n asiantuntijat ovat suositelleet, että Viro kiinnittäisi nykyistä enemmän huomiota ilmastolle haitallisten päästöjen rajoittamiseen. Vuonna 2022 tuuli- ja aurinkovoimalla tuotettiin yhteensä vain vähän yli viisi prosenttia Virossa kulutetusta energiasta.

Historia

Ihmisasutus levisi Viroon jääkauden jälkeen. Jääpeite vetäytyi nykyisen Viron alueelta 12.000 vuotta sitten. Ensimmäinen tunnettu ihmisten asuinpaikka on Pullin kylässä Pärnunjoen varrella. Sieltä on löydetty kivestä ja luusta valmistettuja työkaluja. Pullin varhaisasukkaat olivat metsästäjiä, kalastajia ja keräilijöitä. He saapuivat Viroon 11.000 vuotta sitten. Hylkeenpyytäjät asuttivat Saarenmaan ja Hiidenmaan saaret. Noin 7500 vuotta sitten Saarenmaalle putosi meteoriitti. Se räjähti ilmassa kuin valtava pommi ja satoi maan pinnalle palasina, joista isoin synnytti kahdenkymmenen metrin syvyisen ja sata metriä leveän kuopan. Kaalin meteoriitin raudasta tehtiin nuolenkärkiä jo 3000 vuotta sitten. Viron raudasta valmistettuja nuolenkärkiä on löydetty Puolasta ja Sveitsistäkin.

Virossa on ollut maanviljelijöitä ja karjanhoitajia jo 6000 vuotta sitten. Maatalous yleistyi ja tehostui 4500 vuotta sitten. Silloin Viroon saapui uutta väestöä, joka viljeli ohraa ja varhaisia vehnälajeja. Tuotantoeläiminä pidettiin lehmiä, sikoja ja vuohia. Viron eteläosien asukkailla oli kauppayhteyksiä Keski-Eurooppaan. Suomenlahden rannikolla ja saarilla rakennettiin laivoja ja käytiin kauppaa Itämeren yli. Meripihka oli yksi varhaisista vientituotteista. 600-luvulta alkaen viikingit tekivät kauppa- ja ryöstöretkiä Viron rannikolle. Saarenmaan Salmessa on kaksi venehautaa, joissa on 600-luvun alussa rakennetun soutuveneen ja pienen purjealuksen jäännökset. Haudoissa on kymmeniä luurankoja, kilpiä ja miekkoja. Salmen haudat kertovat taistelusta vieraiden merenkulkijoiden ja paikallisten ranta-asukkaiden välillä.

1000-luvulta alkaen Kiovan ja Novgorodin slaavit tekivät sotaretkiä Viroon. 1200-luvun alussa saksalaiset ja tanskalaiset ristiretkeläiset alkoivat valloittaa maata. 1300-luvun puolivälissä Tanska myi Viron alueensa Saksalaiselle ritarikunnalle. 1560-luvun alussa Tallinna ja Viron pohjoisosat liittyivät Ruotsin valtakuntaan. Vuonna 1710 Venäjä valloitti Viron. 1800-luvulla yhä useammat virolaiset muuttivat kaupunkeihin. Maahan syntyi tekstiiliteollisuutta. 1870-luvulla Kreenholmin kangas- ja lankatehdas oli Venäjän keisarikunnan suurin tämän alan tuotantolaitos. Tehtaassa oli lähes viisi tuhatta työntekijää. Viroon rakennettiin rautateitä. Laivaliikenne lisääntyi. Perustettiin kone- ja metallipajoja, panimoita, tislaamoja, paperitehtaita ja sanomalehtiä. Monien teollisuusyritysten omistajat olivat ulkomaalaisia. Kansallishenkinen laululiike alkoi järjestää laulujuhlia.

Ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheissa Saksa valtasi Viron. Vuoden 1918 lopulla Saksan miehityshallinto luovutti vallan Viron väliaikaiselle hallitukselle. Kun ensimmäinen maailmansota päättyi Saksan antautumiseen, Venäjä yritti taas ottaa Viron hallintaansa. Yritys torjuttiin Viron vapaussodassa, missä virolaisten tukena oli Ison-Britannian laivasto ja suomalaisiakin vapaaehtoisia. Vuonna 1920 Venäjä tunnusti Viron itsenäisyyden. 1930-luvulla presidentti Konstantin Päts hajotti Viron kansanedustuslaitoksen. Kaikki puolueet lakkautettiin. Päts johti maata yksinvaltaisesti. Vuonna 1939 Neuvostoliitto pakotti Viron sallimaan venäläisten sotilastukikohtien perustamisen Viron alueelle. Vuonna 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron.

Saksa valtasi Viron vuonna 1941 hyökätessään Neuvostoliittoon. Saksan joukot vetäytyivät vuonna 1944. Virosta tuli Neuvostoliiton osa, sosialistinen neuvostotasavalta. Yksityinen maanomistus lakkautettiin. Kymmeniä tuhansia virolaisia lähetettiin venäläisille vankileireille. Maahan tuotiin venäjänkielistä väestöä muualta Neuvostoliitosta. Viro vapautui Venäjän vallasta 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliitto hajosi. Viro julistautui tasavallaksi. Venäjä tunnusti Viron itsenäisyyden vuonna 1991. Samana vuonna Viro hyväksyttiin YK:n jäseneksi. Kolme vuotta myöhemmin venäläiset sotilaat poistuivat Virosta. Viro liittyi Euroopan unioniin ja läntiseen puolustusliittoon Natoon vuonna 2004. Eurosta tuli maan rahayksikkö vuonna 2011 entisen Viron kruunun tilalle.

Yhteiskunta ja politiikka

Viron presidentin valitsee parlamentti. Presidentin asema on muodollinen. Varsinaista poliittista toimeenpanovaltaa käyttää pääministerin johtama hallitus, jonka on nautittava kansanedustajien enemmistön luottamusta. Presidentti valitaan viiden vuoden virkakaudelle. Istuva presidentti voidaan valita kerran uudelleen toiselle kaudelle. Presidentin on erottava poliittisista puolueista astuessaan virkaan. Vuodesta 2021 lähtien Viron presidenttinä on toiminut Alar Karis.

Viron yksikamarisessa parlamentissa on 101 kansanedustajaa, jotka valitaan neljän vuoden välein. Vaaleissa on viiden prosentin äänikynnys. Se tarkoittaa, että puolueen on saatava vähintään 5% annetuista äänistä saadakseen edustajia parlamenttiin. Äänioikeus on kaikilla 18 vuotta täyttäneillä Viron kansalaisilla. Vuonna 2023 parlamenttivaaleihin osallistui yhdeksän puoluetta ja kymmenen yksittäistä itsenäistä ehdokasta. Keskusvaalilautakunnan mukaan 64% äänioikeutetuista äänesti näissä vaaleissa. Heistä yli puolet äänesti sähköisesti internetin kautta.

Vuoden 2023 vaaleissa kuusi puoluetta sai edustajiaan parlamenttiin. Yksikään puolue ei saanut enemmistöä kansanedustajista. Eniten edustajia sai keskustaoikeistolainen Reformipuolue, joka on olut useita kertoja hallituksessa. Reformipuolue sai 37 kansanedustajaa. Seuraaviksi sijoittuneet puolueet saivat kukin alle kaksikymmentä kansanedustajaa. Vaalien jälkeen muodostettiin kolmen puolueen enemmistöhallitus, jota johtaa pääministeri Kaja Kallas. Pääministerin Reformipuolueen lisäksi hallituksessa ovat Viro 200-niminen liberaalipuolue ja sosiaalidemokraatit. Tämä oli jo kolmas hallitus, missä Kallas on ollut pääministerinä.

Syksyllä vuonna 2023 kaksi kolmasosaa virolaisista toivoi, että Kallas eroaisi tehtävästään. Tätä mieltä oltiin siksi että pääministerin mies oli osakkaana kuljetusyhtiössä, joka jatkoi toimintaansa Venäjällä vielä sen jälkeen, kun Venäjä oli hyökännyt Ukrainaan. Pääministeri Kallas on terävä Venäjän arvostelija ja päättäväinen Ukrainan tukija. Hän on vaatinut yrityksiä katkaisemaan kaikki liikesuhteet Venäjälle. Pääministerin miehen osittain omistama kuljetusyhtiö ei viranomaisten mukaan ole suoraan rikkonut Venäjän vastaisia pakotteita.

Venäjän hyökkäys Ukrainaan vuonna 2022 ravisteli Viron turvallisuutta. Viro on tukenut Ukrainaa ja vahvistanut omaa puolustustaan. Vuonna 2023 maassa oli 50.000 ukrainalaista pakolaista. Viroa vaivaavat nyt talouden paineet. Kulutustavaroiden hinnat ovat nousseet. Energia on kallistunut. Työttömyys lisääntyy. Vuonna 2023 Viroon saapuneiden matkailijoiden määrä kasvoi, mutta turismin tulot eivät vielä ole nousseet koronapandemiaa edeltäneelle tasolle. Virossa ja etenkin maan itäosissa on paljon venäjänkielistä väestöä. Narvan kaupungissa peräti 90 prosenttia asukkaista on venäjänkielisiä. Virossa pelätään, että Venäjä pyrkii vaikuttamaan Viron asioihin venäjänkielisen väestön kautta. Mielipidemittauksissa Viron venäjänkieliset suhtautuvat Venäjän hyökkäyssotaan myönteisemmin kuin muut virolaiset.

Jaan Kaplinski oli virolainen kirjailija. Hänen runonsa ovat rikkaita, taitavia, kirkkaita kuvia. Niissä kesä voi vieriä pihan poikki tihenevään hämärään kuin kirjava kevyt pallo. Jaan Kaplinskin mielestä runoilijat eivät tarvitse patsaita. Hän sanoi, että patsas jäykistää runoilijan yhdeksi ajatukseksi. Jaan Kaplinski kuoli vuonna 2021.

Talous ja kaupankäynti

Viro on korkean tulotason maa. Viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana Viron talous on kasvanut melko nopeasti, mutta vuonna 2022 talous supistui 1,3%. Energian kallistuminen rasittaa Viron taloutta. Maanpuolustukseen käytetään paljon enemmän rahaa kuin aikaisemmin. Viro on pieni ja avoin talous. Uuden teknologian yritystoimintaan kiinnitetään paljon huomiota. Tähän kuuluvat tekoäly ja digipalvelut. Suhteet Suomeen ovat tärkeät Viron taloudelle. Maassa toimii paljon eri kokoisia suomalaisia yrityksiä. Suomalaisyrityksiä toimii metsäteollisuudessa, ruoanjalostuksessa, teknologia-aloilla ja lauttaliikenteessä. Suomalaiset ovat suurin ulkomaalaisten matkailijoiden ryhmä.

Vuonna 2021 alle kolme prosenttia Viron työvoimasta sai toimeentulon maataloudesta, 29% toimi teollisuuden tehtävissä ja hieman yli 68% työskenteli palvelualoilla. Noin 6% työvoimasta oli työttömänä. Palvelualojen suuria työllistäjiä olivat matkailu, kauppa, ohjelmointi- ja tietopalvelut, terveydenhoito, kiinteistöpalvelut ja kuljetukset. Vuonna 2022 Virossa kävi 1,5 miljoonaa ulkomaalaista matkailijaa, joista kolmasosa oli suomalaisia. Matkailuala työllisti 23.000 virolaista. Suosittuja matkailukohteita ovat Tallinna, Saarenmaan ja Hiidenmaan saaret, Pärnun rannat ja kaunis Haapsalun kaupunki kylpylöineen. Tarton vinoimmassa talossa toimiva taidemuseo rakentaa siltoja menneisyyden ja nykyisyyden välille.

Viron teollisuus työllistää yli sata tuhatta työntekijää. Isoimpia teollisuusaloja ovat ruoanjalostus, puu- ja huonekaluteollisuus, tekstiili- ja vaateala, tietokonetuotanto sekä metalli- ja koneteollisuus. Vuonna 2021 Viron viennin kokonaisarvo oli 20 miljardia euroa. Tuonnin arvo oli 24 miljardia euroa. Vientituotteita olivat koneet ja laitteet, ajoneuvot, valmistalot, puutavara ja puuteollisuuden tuotteet, vaatteet, rauta, elintarvikkeet, öljy ja kivihiiliterva. Kivihiiliterva on kemian teollisuuden raaka-aine. Siitä valmistetaan muovia, väriaineita, päällysteitä ja liuottimia. Suurimpia vientimaita olivat Suomi, Yhdysvallat, Latvia, Ruotsi ja Venäjä. Tärkeimmät tuontimaat olivat Venäjä, Suomi, Saksa, Latvia ja Liettua. Venäjän kanssa käyty kauppa on tyrehtynyt sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan.

Tilastot

Maan Viro tilastot valituista aiheista. Kaikki väestöä, köyhyyttä, terveyttä, koulutusta, tasa-arvoa ja työelämää koskevat luvut ovat peräisin YK:n eri järjestöiltä. BKT ja CO2-päästöt ovat Maailmanpankilta. Lisää tietoa löydät maan tilastotietojen sivulla, mukaan lukien YK:n kestävän kehityksen tavoitteet (viimeksi raportoitu vuosi). Tämän indikaattorin

# data[].attributes.attachment_link.description
Etniset ryhmät: Virolaiset 69%, venäläiset 24%, ukrainalaiset 2%, valkovenäläiset 1%, suomalaiset 1%, muut 3% (2021) Kieli: Viro (virallinen kieli) Uskonto: Ortodokseja 16%, luterilaiskristityt 8%, muut uskonnot 5%, uskonnottomat tai uskontoaan ilmoittamattomat 71% (väestönlaskenta 2021) Valtiomuoto: Tasavalta BKT per asukas: 46 697 Ostovoimapariteetti $ Kansallispäivä: 24. helmikuuta Viro on Suomenlahden etelärannalla.

# data[].attributes.body
Presidentti

Alar Karis

# data[].attributes.body
Pääministeri Kristen Michal

# data[].attributes.body
•Väkiluku, väestö, kielet, uskonto

•Itsenäistymiset

•Pääministeri

•Presidentti

•Suhde EU ja Natoon – kuka on Kaja Kallas?

•Etsi tietoa kulttuurista – kirjallisuus, taiteet, musiikki – laulujuhlat,

# data[].attributes.body
Euroopan syyttäjävirasto tutkii epäilyjä EU-tukien 2,8 miljardin euron väärinkäytöstä - raportti vaatii lisää valvontaa

EU:n antamaa korona elpymistukea on käytetty väärin joissain jäsenmaissa. Koronatuen käyttämistä ei ole pystytty valvomaan kunnolla, mikä on johtanut siihen että varoja ei käytetä luvatulla tavalla. EPPO on arvioinut 2,8 miljardin euron väärinkäytöstä ja tutkii tapauksia.

yle.fi 10.3.

Uutinen liittyy talouteen, ja on pääosin negatiivinen, vaikka mainitaankin, että kehitystä on tapahtunut.

# data[].attributes.body
Trumpin tullit tulivat voimaan, EU ilmoitti vastatulleista

Uutisessa kerrotaan kuinka Yhdysvaltojen asettamat 25% tuontitullit teräkselle ja alumiinille tulivat voimaan keskiviikkona 12.3 ja, kuinka EU vastaa niihin vastatulleilla. EU:n asettamat vastatullit kohdistuvat muun muassa Yhdysvalloista tuotaviin veneisiin, viskeihin ja moottoripyöriin. EU-komission puheenjohtaja kertoo, että vastatoimet ovat voimakkaita, mutta tärkeitä jotta voidaan suojella kuluttajia ja yrityksiä.

Helsingin Sanomat - 12.3.2025

Uutinen liittyy talouteen.

Uutinen on jotain neutraalin ja negatiivisen väliltä.

# data[].attributes.body
Eurooppa iskee amerikkalaisuuden ytimeen – tullit bourbonille, farkuille ja harrikoille

Yhdysvallat on asettanut EU:lle 25 %:n tullit teräkselle ja alumiinille, mikä on käynnistänyt tullisodan.

EU vastaa kohdistamalla tullit amerikkalaisiin ikonisiin tuotteisiin, kuten viskiin ja moottoripyöriin, pyrkien painostamaan Trumpin hallintoa neuvotteluihin.

Tilanne voi kiristyä edelleen, mutta EU korostaa rakentavaa ratkaisua samalla osoittaen tarvittaessa kauppapoliittista voimaansa.

Lähde: https://yle.fi/a/74-20149041

Uutinen liittyy talouteen

Uutinen on hieman negatiivinen, sillä EU:n kauppa kärsii jonkin verran, mutta saa se näytettyä kuitenkin omaa vaikutusvaltaansa. Myös EU:n kansalaiset kärsivät jonkin verran.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eurooppa iskee amerikkalaisuuden ytimeen – tullit bourbonille, farkuille ja harrikoille

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhdysvaltojen ja Euroopan tullisota on kahden goljatin taisto. Ensi-iskut eivät tunnu vielä juuri missään, mutta luvassa voi olla pahempaa.

# data[].attributes.body
EU:ssa haetaan tiukempaa linjaa – vain viidennes kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneista lähtee maasta

Maahanmuutosta ja etenkin turvapaikkapolitiikasta on tullut viime vuosien keskeinen vaaliteema EU-maiden kansallisissa vaaleissa. Asenteiden kiristyminen näkyy myös jäsenmaiden haluamissa EU-tason yhteisissä turvapaikkalinjauksissa. Kannustimena tähän ovat Euroopan viimeaikaiset terroristiset iskut, joissa tekijöinä on ollut turvapaikanhakijoita. Palautukset koskevat EU:n ulkopuolelta EU-maihin tulleita, jotka ovat saaneet turvapaikkahakemukseensa kielteisen päätöksen.

Mielestäni uutinen on positiivinen, jotta Euroopasta saataisiin turvallinen paikka meille kaikille eikä kenenkään tarvitsisi pelätä kaduilla.

hs.fi 17.3.2025

# data[].attributes.body
FT: Kiinan presidentti Xi hylkäsi EU:n kutsun huippukokoukseen

Kiinan presidentti Xi Jinping on hylännyt kutsun Brysselissä järjestettävään kokoukseen, jossa on tarkoitus juhlistaa EU:n ja Kiinan 50-vuotisia diplomaattisia suhteita. Sen sijaan Kiinaa edustaa pääministeri Li Qiang, ja Kiina haluaa samanlaisten kokousten tapahtuvan jatkossa Pekingissä. Yleensä näissä kokouksissa Kiinaa edustaa pääministeri presidentin sijasta, mutta EU olisi halunnut tähän kokoukseen Jinpingin. EU:n ja Kiinan suhteita on heikentänyt esimerkiksi EU:n syytökset Kiinan tuesta Venäjälle.

Mielestäni uutinen on neutraali. On toki harmillista, ettei Jinping osallistu kokoukseen, mutta toisaalta Kiinaa on yleensä edustanut pääministeri joten asiassa tuskin on sen suurempaa dramatiikkaa.

# data[].attributes.body
EU:ssa haetaan tiukempaa linjaa laittomasti maassa oleskelevien palautukselle.

EU-komissio esitteli uudet käytännöt, joiden avulla laittomasti EU-alueelle jääneet turvapaikanhakijat palautettaisiin lähtömaihin.

Helsingin Sanomat 17.3.2025

# data[].attributes.body
Suuri öljyvuoto muuntoasemalla lähellä Osloa, energiayhtiö epäilee tihutyötä

Sunnuntaina Norjan Bærumissa tapahtui öljyvuoto käytöstä poistetulla muuntoasemalla.

50-60 tonnia öljyä on vuotanut lähiympäristöön. Osa vesistöön.

Yhtiö Statnett epäilee tihutyötä, sillä joku oli irrottanut muuntajan kannen, joka sai aikaan öljyn tihkumisen ulos.

Uutinen liittyy ympäristöön, ja on tietenkin erittäin negatiivinen, koska öljyvuodot ovat hyvin haitallisia luonnolle ja paikallisille eläimille.

Helsingin Sanomat 17.3.2025

# data[].attributes.body
Brussels 'intensively' urging member states to start talks on EU-UK security pact

Euroopan komissio yrittää "intensiivisesti" saada jäsenvaltioilta mandaatin neuvotella turvallisuus- ja puolustuskumppanuudesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Tämän sopimuksen neuvotteluun vaaditaan kuitenkin kaikkien 27 jäsenvaltioiden yksimielinen hyväksyntä.

Julkaistu 17.3.2025 (euronews.com)

Aihe: Turvallisuus, puolustus

Omasta mielestäni positiivinen uutinen, koska tällä hetkellä on hyvin erilainen geopoliittinen tilanne (esim. Venäjä-Ukraina sota) ja se vahvistaa Euroopan maiden turvallisuutta.

# data[].attributes.body
Huawein lobbarit suljettu ulos EU-parlamentista korruptioepäilyjen vuoksi – Käynnissä laaja tutkinta

Huawein lobbaajilta kiellettiin lähipäivinä pääsy Euroopan parlamentin rakennuksiin. Heitä epäillään aktiivisesta korruptiosta, asiakirjojen väärentämisestä ja lahjonnasta, joka hyödyttäisi Huaweita. Tilannetta tutkitaan ja yrityksen mukaan heillä olisi nollatoleranssi korruptioon.

Uutisen liittyy talouteen, ja sen voi tulkita negatiivisena, sekä positiivisena.

hs.fi 14.3.2025

# data[].attributes.body
Von der Leyen kutsuu koolle kaikkien aikojen ensimmäisen turvallisuuskollegion

EU:n komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen kutsuu koolle kaikki EU-komissaarit. Kokoontumisen tarkoituksena on keskustella eurooppalaisten arvojen turvaamisesta.

Uutinen on neutraali ja liittyy turvallisuuteen.

Helsingin Sanomat - 9.3.2025

# data[].attributes.body
EU:ssa haetaan tiukempaa linjaa – vain viidennes kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneista lähtee maasta

Oikeistopuolueet ovat nousset suurempaan suosioon Euroopassa ja ahkerammin on palautettu kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita EU:n ulkopuolisiin maihin. Vain viidennes palautuksista onnistuu. Komissio lupaa tehdä palautuskeskuksia vain EU:n ulkopuolisiin maihin, jotka noudattavat kansainvälisiä ihmisoikeusnormeja ja -periaatteita.

Uutinen on neutraali ja sen voi tulkita negatiiviseksi tai positiiviseksi riippuen omasta mielipiteestään.

Uutinen käsittelee politiikkaa ja yhteiskunnallisia asenteita.

Helsingin Sanomat - 17.3.2025

# data[].attributes.body
EKP:n johtaja varoittaa: Trump horjuttaa taloutta pahemmin kuin koronapandemia

Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin tullipolitiikka sekä aikeet löyhätä rahoitusjärjestelmän sääntelyä ja uudistaa yritysverotusta herättävät inflaatio-odotuksia ja voimakasta heiluntaa markkinoilla. Euroopan keskuspankin varapääjohtajan mukaan Trumpin asettamien tullien ja niille asetettavien vastatullien kierre olisi tappioksi kaikille, mutta toisaalta puheet yhteiselle puolustukselle asetettavista ehdoista saattavat toimia EU:n kaipaamana taloudellisena herätteenä.

is.fi 17.3.2025

Uutinen on negatiivinen ja liittyy talouteen.

# data[].attributes.body
yle.fi 11.3

# data[].attributes.body
Komissio esittää EU:n ulkopuolisia keskuksia kielteisen päätöksen saaneille – Virkkunen: He ovat laittomasti EU:ssa

Komissiossa on esitetty, miten prosessi kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden henkilöiden palauttaminen lähtömaihinsa onnistuisi parhaiten.

Ratkaisuksi on ehdotettu mm. palautuskeskuksia, mutta he eivät halua siitä ns. Ruanda-mallia. Ruotsalaisen komissaarin mukaan palautuskeskukset eivät ratkaise maahanmuuton ongelmia, vaan tyydyttävät äärioikeistolaisia.

Uutinen on neutraali ja liittyy turvapaikanhakijoihin.

# data[].attributes.body
Ohjuksia Etelä-Koreasta ja tuen tuplaaminen – Näin Eurooppa voisi korvata Yhdysvaltojen tuen Ukrainalle

Saksalaisen IfW-tutkimuslaitoksen mukaan Eurooppa voisi korvata Yhdysvaltain Ukraina-avun lähes kokonaan, jos kaikki Euroopan maat käyttäisivät Ukrainan tukemiseen vähintään 0,21 prosenttia bruttokansantuotteestaan vuosittain.

Uutinen on neutraali ja liittyy turvallisuuteen ja talouteen.

Helsingin Sanomat 16.3.2025

# data[].attributes.body
Ulkoministeri Valtonen: Ukrainan 40 miljardin euron tukipakettiin halutaan mukaan EU:n ulkopuolisia maita

EU:n ulkoministerit keskustelevat Brysselissä Ukrainalle annettavasta tuesta. Tukeen toivotaan halukkaiden maiden osallistumista. Varsinaisen päätöksen tekevät EU-johtajat torstaina alkavassa huippukokouksessa.

Uutinen on neutraali ja se liittyy turvallisuuteen sekä talouteen.

Yle.fi 17.3.2025

# data[].attributes.body
Kiinan presidentti on hylännyt alustavan kutsun vierailla Brysselissä huippukokouksessa. Kiinaa on yleensä edustanu maan pääministeri presidentin sijasta. Kiinan mukaan presidentti isännöi vastaavat kokoukset Pekingissä.

Uutinen liittyy diplomaattisiin suhteisiin.

Uutinen on hieman negatiivinen.

Lähde: Yle.fi 16.3.

# data[].attributes.body
EU ehdottaa ”palauttamiskeskuksia” siirtolaisille – eroaisi Ruanda-mallista

EU esittää mahdollisuutta perustaa ns. siirtolaisten ”palauttamiskeskuksia” kolmansiin maihin eli unionin ulkopuolelle.

Palauttamiskeskuksiin voitaisiin siirtää sellaisia ihmisiä, jotka oleskelevat EU-alueella laittomasti ja ovat saaneet lopullisen poistumismääräyksen EU:sta. Tämä ei kuitenkaan koske ilman huoltajia saapuneita alaikäisiä eikä perheitä, joissa on alaikäisiä lapsia.

Uutinen liittyy pakolaisiin ja on mielestäni negatiivinen uutinen.

Helsingin Sanomat - 11.3.2025

# data[].attributes.body
Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen aikoo kutsua koolle kaikkien aikojen ensimmäisen turvallisuuskollegion. Turvallisuuskollegioon kuuluvat kaikki 27 EU-komissaaria.

Yle - 9.3.2025. Uutinen on neutraali ja liittyy turvallisuuteen.

# data[].attributes.body
Euroopan syyttäjänvirasto tutkii epäilyjä EU-tukien 2,8 miljardin euron väärinkäytöstä – raportti vaatii lisää valvontaa

EU:n koronatukien valvonnassa on puutteita Euroopan tilintarkastustuomioistuimen mukaan. Raportin mukaan osa EU-maista ei yritä periä takaisin väärin käytettyjä varoja.

Uutinen on negatiivinen ja liittyy talouteen.

Yle