# data[].attributes.body
Del 1954 al 1975. Succeeix a la Península Indoxina.  El conflicte es va donar per intentar unificar les dues parts de Vietnam,  nacionalistes i comunistes, juntament amb els neutrals. Estats Units anava amb el bàndol de la República de Vietnam Sud i la URSS amb la República Democràtica de Vietnam Nord. El que s'intentava per part de els EEUU era impedir la reunificació de Vietnam sota un govern comunista. Es crea així el Vietcong, un moviment comunista que actua com a resistència i es fa un intent de referèndum que va haver de ser cancel·lat pel cop d'estat del president de la República de Vietnam. Van intervenir més de 40 països . Aquesta guerra acaba amb la retirada d'EEUU  i amb el naixement de la República Socialista de Vietnam a causa de la unificació.

# data[].attributes.body
Data del 13 d'agost de 1961. Aquest mur va ser construït en tres dies. Després de la Segona Guerra Mundial, Berlín va quedar dividida en quatre seccions, dirigides per els EEUU, la URSS, la República Federal Alemanya i França. La part que la URSS dominava va caure en crisi a causa de la pròpia situació del país dominant. És per això que molts habitants d'aquella zona van decidir marxar al costat occidental de la ciutat. Però en aquells moments la República Democràtica Alemanya ja havia pres possessió de la part soviètica i per tant no volien habitants marxant de la zona. És per això que es va construir el mur amb vigilància ininterrompuda que va acabar amb la vida de 250 persones i amb la llibertat de 40.000.

# data[].attributes.body
Es va produir entre els dies 5 i 10 de juny del 1967. Era l'enfrontament d'Israel contra la coalició àrab d'Egipte, Jordània, Iraq i Síria. El conflicte es basava en que Palestina havia quedat dividida entre dos estats, un d'àrab i un jueu. Els jueus havien acceptat el pla, però els àrabs es van negar. Israel es trobava envoltat de països àrabs i va decidir atacar primer. Va atacar a les bases aèries egípcies. El dia 7 de juny la brigada de paracaigudistes d'Israel va ocupar la vella Jerusalem. El dia 8 les tropes israelianes van arribar al canal de Suez i van prendre el desert de Sinaí. Els dos últims dies de guerra va ser una batalla entre Síria i Israel, que no havia acceptat la proposta de pau. Tot i això Síria s'acaba retirant, però la humiliació de la derrota dels països àrabs portarà a futures guerres.

# data[].attributes.body
20 d'agost de 1968. Txecoslovàquia volia quedar fora del domini de la URSS, però aquesta, veient les intencions del país d'alliberar-se, va decidir intervenir per no perdre a un lloc potencialment estratègic. A la nit va enviar tancs i soldats però Dubcek va dir a la població que no es resistissin i per tant van haver-hi 79 morts. Però això va augmentar el descontent de la població i aproximadament unes 300.000 persones van marxar del país.

# data[].attributes.body
El cas Watergate va succeir a EEUU entre 1972 i 1975. En aquells moments el país tenia com a president a Richard Nixon. Tot va començar perquè el 17 de juny del 72 cinc homes van ser arrestats per haver estat espiant les oficines del Partit Demòcrata en Watergate per obtenir informació. Un d'ells estava relacionat amb Nixon, ja que estava en el Comitè per a la reelecció de Nixon. Dues altres persones també van ser implicades i el setembre d'aquell mateix any van ser acusats de robatori i intervenció en els comunicacions. John Dean, el conseller del president, va ser el primer en revelar que Nixon estava implicat. Més tard, en 1973 es van descobrir uns enregistraments que mostraven que Nixon formava part d'aquell cas i el 1974, en veure's sense sortida, va decidir dimitir el 8 d'agost i va ser substituït per Gerald R. Ford.

# data[].attributes.body
9/11/79 fins el 20/1/81. Després de que el Sha es permetis tot de luxes i deixés pobresa en el seu país, va ser coronat Emperador. Una revolució va esclatar al veure la cerimònia de coronació d'aquest, que s'havia envoltat dels millors luxes. Aquesta revolució el porta a l'exili el febrer del 79 i puja al poder  l'aiatol·là Khomeini amb un discurs contra EEUU ja que aquest país havia donat suport a Sha. El 4 de novembre l'ambaixada estatunidenca va ser envoltada per 500 seguidors de Khomeini i van prendre a 66 diplomàtics i ciutadans a canvi de que Sha (que havia anat a EEUU a tractar-se un càncer) tornés a Iran per ser jutjat per crims contra el poble iranià. El presidents d'EEUU, Jimmy Carter, va prendre mesures i va crear una missió de rescat anomenada "Urpa d'Àguila", que no va sortir com s'esperava. Un helicòpter va tenir un accident que va acabar amb la vida de vuit soldats americans que es van mostrar en les protestes al carrer a Teheran. Carter es va rendir i el Sha va morir, deixant a Iran amb el problema de que estava sen envaït per Iraq.

# data[].attributes.body
1980-1988. Iraq volia fer un canvi en les fronteres per aconseguir l'annexió de Shatt Al-Àrab. A Iraq li van donar suport els EEUU i la URSS. La caiguda del Sha iranià va fer que Iraq guanyés força. Van aprofitar per envair Iran i atacar a Juzestan. Però Iran no es va quedar enrere y va contraatacar i es va convertir en una guerra de desgast. Iran tenia la intenció d'envair Al Ba'ra, després d'haver fet fora a la major part de soldats iraquians, però la ONU va evitar que el conflicte s’agreugés i el 20 d'agost del 88 van arribar a la pau.

# data[].attributes.body
Entre abril i juny del 1982. Les Malvines és un arxipèlag situat geogràficament sota domini argentí, però era una colònia anglesa. Argentina exigia una devolució immediata de les illes, però a causa de que els habitants de les Malvines eren de procedència anglesa, no ho van tenir fàcil. És per això que el 2 d'abril de 1982 les forces argentines van desembarcar a les illes. Regne Unit va recórrer a la ONU per fer fora als argentins, però aquests no es van rendir fins el 14 de juny, tot i que tenien el suport de la majoria de països d'América del Sud.

# data[].attributes.body
Es produeix el 1983. És una cursa nuclear entre EEUU i la URSS en la que es va arribar a crear armament per detectar i destruir caps nuclears. L'objectiu d'EEUU era deixar les armes de la URSS com coses obsoletes, volien crear un sistema per destruir míssils immediatament després del seu llançament i interceptar projectils a llarga distància i un altre per actuar sobre les ciutats sotmeses a un atac nuclear. La URSS a causa de la crisi es va veure obligada a deixar la cursa d’armament.

# data[].attributes.body
Es va donar entre el 1979 i 1989. La URSS donava suport al Partit Democràtic Popular d'Afganistan, un partit comunista que pretenia realitzar canvis socials, econòmics, polítics i religiosos, el que va provocar que fonamentalistes islàmics es revoltessin ja que veien el comunisme com una amenaça directa a la seva fe. Els fonamentalistes islàmics tot i que no superaven en número als soviètics, en el desert van trobar la forma d'amagar-se i crear molt bones tàctiques. Van aconseguir acabar amb un 10% de les tropes, el que va portar a Gorbatxov a manar la retirada de les tropes. El PDPA va seguir al poder fins el 1992, quan va ser derrotat pels integristes. Això va tenir conseqüències a la URSS, que es va desestabilitzar a causa de la pèrdua de soldats i a les Olimpíades de Moscou més de 60 països es van negar a assistir degut al conflicte.