# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hos mange dyrearter har hannerne kun et formål med livet: At overleve indtil de er kønsmodne og dø under, eller umiddelbart efter, at have haft sex.

Hos for eksempel honningbier bruger dronningen et par dage af sit liv på at parre sig. Derefter etablerer hun et bo hvori hun bruger resten af sine dage på at lægge æg som udvikler sig til op imod en halv million børn - arbejderbier der samler nektar og pollen til deres søskende. En han-honningbi derimod udgør ikke en del af bikubens liv, og han deltager ikke i arbejdet med opfostring af nye bier. Hannerne lever i ganske kort tid og med det ene formål at parre sig med en dronning. Her er kampen hård. Parringen foregår i luften, og der kan være flere tusinde hanner som sværmer om en enkelt dronning. En dronning parrer sig op til tyve gange og det efterlader mange hanner forurettede. Hvad mere er, når det lykkedes en hanbi at fange og parre sig med en dronning falder hans penis af inde i dronningen og han dør kort tid efter. Denne voldsomme død har det formål at sikre at hannenes gener befrugter flest muligt af dronningens æg. Ved at efterlade sin penis inde i hende blokerer han for andre hanners indtrængen - bogstavelig talt.

Hos euglossinbier der lever i Syd Amerika må hannen møjsomligt indsamle dufte fra mange forskellige blomster for at tiltrække en hun. Han lever i et område hvor der er så langt mellem artsfæller at han er blevet nødt til at bruge denne strategi for at tiltrække hun euglossin bierne. Det er helt afgørende at han indsamler dufte med en korrekt sammensætning for at en hun euglossinbi af samme art som ham vil blive "tilkaldt" af hans dufte og parre sig med ham
Skrevet af Bodil K. Ehlers

# data[].attributes.attachment_link.description
Hos mange dyrearter har hannerne kun et formål med livet: At overleve indtil de er kønsmodne og dø under, eller umiddelbart efter, at have haft sex. Hos for eksempel honningbier bruger dronningen et par dage af sit liv på at parre sig.

# data[].attributes.body
Torsdag i uge 6 2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uden sex ville alt det vi værdsætter i naturen ikke findes. Planter ville ikke lave blomster. Fugle ville ikke synge. Traner ville ikke danse og hjorte ville ikke have gevirer. Verden ville være fattigere på både dufte, farver, og adfærd.

Spørger man forskellige organsimer hvad det vil sige at have sex er svaret forskelligt. Blomsterplanter vil sige at sex er at betro insekter eller vind overførslen af pollen fra støvknap til støvfang. Fisk og padder vil sige at sex er at mødes med en masse artsfæller og frigive sine æg og sædceller i vandet samtidig. Mennesker og mange dyr vil sige at sex er at parre sig med en artsfælle af modsat køn. Hvis man spurgte nogle edderkopper, vil hanedderkoppen sige, at sex kan være at ofre sit liv - fordi han under parring med hunnen samtidig bliver spist af hende.

Kort sagt: sex er mangfoldigt, men foregår overalt. Sex, hvor forskelligt det end foregår, har det samme mål: at producere afkom som er genetisk forskelligt fra begge forældre.
Skrevet af Bodil K. Ehlers

# data[].attributes.attachment_link.description
Uden sex ville alt det vi værdsætter i naturen ikke findes. Planter ville ikke lave blomster. Fugle ville ikke synge. Traner ville ikke danse og hjorte ville ikke have gevirer. Verden ville være fattigere på både dufte, farver, og adfærd. Spørger man forskellige organsimer hvad det vil sige at have sex er svaret forskelligt.

# data[].attributes.body
Torsdag i uge 6 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Den simple celledeling, hvor cellen efter at have nået en vis størrelse snører sig over på midten og derved danner to datterceller med samme genetik, er almindelig hos prokaryoter (fx bakterier). Det er en hurtig mekanisme, som på kort tid kan forøge antallet af individer betragteligt.

# data[].attributes.body
I vi gennemgår dagens tekst på meebook.
Vi skriver notater til.
Vi læser kapitlet Cellen livets byggesten s 138-142 øverst.
Vi tegner plantecellen og sætter fagord på. Vi kigger billeder af planteceller på nettet og navngiver organellerne
Skulle vi have mere tid kan vi se lidt af Alfahannen hvor vi mangler 20 min :)

# data[].attributes.headline
Læringsmål.                      Cellen og dens udseende.

# data[].attributes.subject
Læringsmål.                      Cellen og dens udseende.

# data[].attributes.body
angive forskellen på dyre-   og planteceller
forklare DNA’s funktion

sammenligne mitose og meiose ( 7 -8 klasse kun Hvad er mitose)

forklare menneskeskabte og naturlige ændringer i arveanlægget

beskrive proteinsyntesen(9 klasse)

forklare, hvordan celler optager forskellige molekyler (9 klasse)

udføre et forsøg, hvor der opstilles en hypoteses og en teori

forklare, hvilke egenskaber der bliver nedarvet, og hvilke der kommer til udtryk. ( vi prøver i 7 klasse:)

# data[].attributes.body
Menneskedyret

# data[].attributes.body
8 klasse

o November: Produktion med bæredygtig udnyttelse af naturgrundlaget.

o Marts: Den enkeltes og samfundets udledning af stoffer

# data[].attributes.headline
Produktion med bæredygtig udnyttelse af naturgrundlaget

# data[].attributes.subject
Produktion med bæredygtig udnyttelse af naturgrundlaget

# data[].attributes.body
Genetik, habitat, økologi og monokultur.
Cowspiricy
Kvælsofs kredsløb og NPK

# data[].attributes.body
Evolution Gregor Mendel.
http://www.evolution.dk/evolution/biologisk-evolution/genetik-og-nedarvning/de-mendelske-arvelove/
Øvelser og perspektivering.

# data[].attributes.body
Cellernes opbygning og struktur
Mitose, meiose, mutation.
Dominerende og recessive Gener. Geno og fænotyper

# data[].attributes.body
Lamarck og Darwin

# data[].attributes.body
Lamarck og Bioteknologi