# data[].attributes.attachment_link.title
The High Cost of Our Cheap Fashion | Maxine Bédat | TEDxPiscataquaRiver

# data[].attributes.body
Ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpik gümnaasiumile, teemaks tarbimiskäitumine

# data[].attributes.attachment_link.description
Selle õpiku kasutamiseks on vaja kehtivat paketi „Ajalugu ja ühiskonnaõpetus gümnaasiumile õpetajale", „Ajalugu ja ühiskonnaõpetus gümnaasiumile õpilasele", „Erakasutaja 2022", „Erakasutaja kasutuslitsents õpikeskkonnas Opiq", „Õpetaja 2021/22", „Õpetaja 2022/23", „Õpilane 2021/22" või „Õpilane 2022/23" litsentsi. Paketiga tutvumiseks ja litsentsi tellimiseks kliki paketi linki.

# data[].attributes.body
Mis vahe on sellel, mida me tahame ja mida me vajame ehk arutelu kiirmoe teemadel. Sihtgrupiks on 7-9 klassid.

# data[].attributes.body
Formaalne õpe: Põhikoolis räägitakse bioloogia tunni raames - https://e-koolikott.ee/en/oppematerjal/27241-Kalakaitse-Osooni-saates

Mitteformaalne õpe: Vabatahtlik Kalakaitse käib üritustel rääkimas probleemist - https://www.facebook.com/reel/258300630015901

Informaalne õpe: Räägitakse keeluaegadest traditsioonilises- ja sotsiaalmeedias - https://kalastajateselts.ee/artiklid-uuringud-jms/eks-vabatahtlik-kalakaitse-terevisioonis

Johannes Aab

# data[].attributes.body
Bioloogia õpiku peatükk, mida käsitletakse gümnaasiumis.
https://www.opiq.ee/kit/35/chapter/1631#s11449
Edith Merila

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas põhjustab inimene liikide hävimist?

# data[].attributes.attachment_link.description
Selle õpiku kasutamiseks on vaja kehtivat paketi „Bioloogia gümnaasiumile õpetajale", „Bioloogia gümnaasiumile õpilasele", „Erakasutaja 2022", „Erakasutaja kasutuslitsents õpikeskkonnas Opiq", „Õpetaja 2021/22", „Õpetaja 2022/23", „Õpilane 2021/22" või „Õpilane 2022/23" litsentsi. Paketiga tutvumiseks ja litsentsi tellimiseks kliki paketi linki.

# data[].attributes.body
Vaba-ajalugemine interneti leheküljel.
https://loodusveeb.ee/et/themes/liigiline-mitmekesisus/kes-voorliik-ja-miks-ta-ohtlik
Edith Merila

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arvestuslikult on võõrliikide tekitatud majanduslik kahju Euroopa Liidus 12 miljardit eurot aastas

Võõrliik on liik, kelle inimene on meelega (ilutaimeks, karusnaha tarbeks) või kogemata (laevade pilsiveega) viinud välja tema harilikust levikualast. Uuele levilale ei oleks liik omal jõul (kliimast põhjustatud muutuste tõttu või hoovuste kantuna) jõudnud.

Kui taimede puhul loetakse Eestis kokkuleppeliselt võõrliikideks liike, kelle inimene tõi Eestisse pärast 18. sajandi keskpaika, siis teiste liikide puhul on selliseks piiriks märgitud 19. sajandi lõpp. Varem Eestisse toodud liigid on meil kohanenud (naturaliseerunud) ning kohalikud liigid ja kooslused nende kohaolekuga teatud määral leppinud. Teatud liikide puhul on keeruline öelda, kas nad on võõrliigid, sest nende Eestisse jõudmise viis on teadmata.

Mitte kõik, kuid siiski mõned võõrliigid võivad muutuda ka suureks nuhtluseks. Sel puhul kehtib nn kolme kümne reegel, mis näitlikustab sissetoodud liigi tõenäosust muutuda invasiivseks: ligikaudu 10% sissetoodud liikidest jääb uues piirkonnas elama, neist omakorda 10% naturaliseerub ehk hakkab ka paljunema ja viimastest omakorda 10% võib muutuda probleemseks ehk invasiivseks.

Invasiivsus on võime ohustada inimesi, teisi liike või terveid ökosüsteeme, tekitades majanduslikku, tervise- või keskkonnakahju. Invasiivsed võivad olla ka pärismaised liigid, kuid eriti ohtlikud on invasiivsed võõrliigid, kelle suhtes ei ole pärismaistel liikidel kaitsekohastumisi välja kujunenud. Sageli on aeg võõrliigi uude kohta jõudmise ja invasiivsuse ilmingute vahel väga pikk, mõnikord lausa sadakond aastat. Näiteks verev lemmmalts leiti Eesti loodusest esimest korda 1939. aastal, kuid invasiivsuse märgid hakkasid ilmnema alles kümmekonna aasta eest.

Võõrliikide ohtlikkus seisneb nende sisenemises kohalikku toiduahelasse ning kohalike liikidega toidu ning elupaiga pärast konkureerima hakkamises. Invasiivsed liigid on enamasti väga agressiivsed ja tõrjuvad looduslikult levivad liigid elupaigast välja. Samuti võivad nad olla kohalikele liikidele (ka inimesele) toksilised või patogeensed (haigusi tekitavad) või siis kanda edasi patogeene ja parasiite.

V õõrliigid ohustavad kohalikku liigirikkust. Näiteks võib kohalikule liigile lähedane võõrliik esimesega hübridiseeruda, muutes ning nõrgendades seeläbi kohaliku liigi populatsiooni. Invasiivsed võõrliigid on elupaikade hävimise ja killustumise kõrval üks kõige olulisem liigirikkust vähendav tegur. On leitud, et 17. sajandil alguse saanud lindude väljasuremise põhjus on peaaegu 40% juhtudest olnud seotud võõrliikidega [1]. Kõige enam on lindude väljasuremist põhjustanud kassid, rotid ja kitsed. Ka teistes liigirühmades on trend sarnane ja võõrliigid üheks suurimaks ohuks eluslooduse säilimisele ja probleeme põhjustavad näiteks ka väikekiskjad, roomajad, veised, erinevad taimed.

Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) on koondanud teabe 100 maailma suurima mõjuga võõrliigi kohta ning sellesse kuulub esindajaid kõikidest elustikurühmadest. Suurim võõrliikide mõju avaldub eraldatud kooslustes, näiteks saartel, kus kohalik elustik on kitsalt spetsialiseerunud ega ole harjunud võõraste vaenlastega. Tavalised inimkaaslejad liigid nagu sead, rotid ning kassid on kohalikku liigirikkust dramaatiliselt vähendanud näiteks Uus-Meremaal, Madagaskaril ning Hawaiil [2]. Eestis nii dramaatilisi juhtumeid ei ole, kuid ka meie pärismaine euroopa naarits on suuresti just tema võõrliigist sugulase, ameerika naaritsa tõttu loodusest välja surnud. Tänaseks on suurte jõupingutustega loodud Hiiumaale uus asurkond.

Taimedest on tuntuimad invasiivid Eestis suured karuputked - Sosnovski karuputk ja hiid-karuputk. Nende liikide riiklik tõrje algas juba 2005. aastal ning praeguseks on nende levik kontrolli all. Karuputke kolooniate üldpindala on stabiliseerunud, ning paljud kolooniatest on pideva tõrje tõttu nõrgestatud ja hääbumas.

Selgrootututest loomadest on tuntuim invasiiv näiteks agressiivne hispaania teetigu ning veeloomadest võõrvähid (signaalvähk, marmorvähk, ogapõskne vähk). Mudilad (kaugida unimudil ja ümarmudil) on vähenõudlikud, kiiresti paljunevad ja vastupidavad kalad, kes on meie vetes paiguti juba massilised ning kellest on ilmselt võimatu vabaneda [3]. Võõrvähkidega on Euroopasse toodud kohalikke vähipopulatsioone laastav vähikatk.

Lisaks ökoloogiliste ohtudele võivad võõrliigid põhjustada ka olulist majanduslikku kahju. Arvestuslikult tekitavad võõrliigid majanduslikku kahju Euroopa Liidus 12 mld eurot aastas, mis on suurem kui nt Eesti 2020. aasta riigieelarve . See on siis koond vähenenud tootmisest näiteks metsanduses, põllumajanduses ja vesiviljeluses, otsestest tõrjekuludest aga ka näiteks meditsiinikuludest mis inimestele ohtlike võõrliikide põhjustatud. Kanadast on teada, et võõrliikidest tulenev majanduslik kahju on ainuüksi metsandussektoris 20 mld dollarit (sellest lõviosa kulub mardika [4]A , lisaks 7 mld dollarit kahju vee võõrliikide ning 2,2 mld dollarit kahju põllumajandusssektori võõrliikide tõttu [5].

Eestis on registreeritud kokku 1001 võõrliiki, kuid kuna seni on puudunud võõrliikide süstemaatiline seire ja inventuurid, võib nende hulk olla isegi üle kahe tuhande. Võõrliigid jaotatakse oma ohtlikkuselt neljaks: invasiivsed, potentsiaalselt invasiivsed, mitte-invasiivsed ning määratlemata staatusega. Eestis teadaolevatest võõrliikidest loetakse invasiivseks 65 ja potentsiaalselt invasiivseks 89 liiki; enamiku invasiivsus on määramata.

Eestis on keskkonnaministri määrusega kehtestatud meie looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide nimekiri . Sellesse nimekirja kantud liikide elusate isendite Eestisse toomine on keelatud.

Euroopa Liidus kehtib alates 2015. aastast määrus looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta . Selles määruses on kinnitatud nimekiri võõrliikidest, keda ei tohi:

Loe ka: Merike Linnamägi. Sissetoodud loodus: mis see on ja mida sellega teha? Eesti Loodus, 2015, aprill, lk 52-55. http://www.eestiloodus.ee/arhiiv/Eesti_Loodus04_2015.pdf.

__________________________________________________

[1] M. Linnamägi. Võõrliik: kas edukuse musternäidis? Eesti Loodus. Märts (2019), lk 16-23.

[2] Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni veebileht: https://www.cbd.int/island/invasive.shtml

[3] H. Ojaveer, L. Eek, J. Kotta. Vee võõrliikide käsiraamat. Tallinn, 2018.

[4] M. Linnamägi. Võõrliik: kas edukuse musternäidis? Eesti Loodus. 3/2019, lk 16-23.

[5] https://www.invasivespeciescentre.ca/invasive-species/

# data[].attributes.attachment_link.title
Kes on võõrliik ja miks ta on ohtlik? | loodusveeb

# data[].attributes.attachment_link.description
Võõrliik on liik, kelle inimene on meelega (ilutaimeks, karusnaha tarbeks) või kogemata (laevade pilsiveega) viinud välja tema harilikust levikualast. Uuele levilale ei oleks liik omal jõul (kliimast põhjustatud muutuste tõttu või hoovuste kantuna) jõudnud. Kui taimede puhul loetakse Eestis kokkuleppeliselt võõrliikideks liike, kelle inimene tõi Eestisse pärast 18.

# data[].attributes.body
Õppeprogramm tutvustab võõrliikide temaatikat ja teeb selgeks omamaise ja võõrliigi mõiste.
https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/oma-voi-vooras-meie-looduses-laanemaa
Edith Merila

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
HARILIK KATKUJUUR. FOTO: KRISTA KINGUMETS

# data[].attributes.attachment_link.title
Oma või võõras meie looduses? | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.body
Sood - meie elurikkuse hoidjad.
Keskkonnaministeerium.
https://www.youtube.com/watch?v=Y4NsfreI6jY
Anastasija Selivjorstova

# data[].attributes.body
SOO KUI ELUKOOSLUS

Sihtrühm: 4.–6. klass
Programm toimub loodusrajal, kus on taristu (laudtee jm) soo läbimiseks võimalikult turvaliselt ja loodust tallamisega kahjustamata.

https://www.tartuloodusmaja.ee/teenused/oppeprogramm-rabaretk/
Anastasija Selivjorstova

# data[].attributes.attachment_link.title
Õppeprogramm “Rabaretk” - Tartu loodusmaja

# data[].attributes.attachment_link.description
Õppeprogramm “Rabaretk”. Rabaretkel teevad õpilased erinevaid vaatlus, õpivad turba tekke, taimeliikide ja vee omaduste kohta.

# data[].attributes.body
https://opetajatemaja.ee/opetajakoolitused/kestlikud-linnad-ja-kogukonnad/?fbclid=IwAR1Xm4uAmPLpbd33AbN2mwBnz3rvb2qegR94k4ifufqymF5aIFZ7LPbPGs0

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kestlikud linnad ja kogukonnad

Koolituse tulemusel suureneb haridustöötajate teadlikkus peamistest linnade jätkusuutlikkusega seotud väljakutsetest globaalsel ja kohalikul tasandil. Koolituse läbinud osalejad oskavad kestliku linnaplaneerimise temaatikat õpilastega käsitleda süsteemselt ja eakohasel viisil ning toetada noori linnastumisega kaasnevate võimaluste ning väljakutsete mõistmisel.

Sihtrühm:

III kooliastme ja gümnaasiumiõpetajad

Õpiväljundid:

Analüüsib linnastumisega kaasnevaid võimalusi ning väljakutseid isiklikul, kogukondlikul ja globaalsel tasandil;

Tunneb inim- ja keskkonnasõbraliku linnaplaneerimine põhimõtteid ning viise, kuidas kodanikud saavad nutikate ja kestlike lahenduste rakendamisele kaasa aidata;

Mõistab kogukondlike algatuste rolli kestlikuma linnaruumi kujundamisel;

Kirjeldab kliimamuutustega kaasnevaid sotsiaalseid ning majanduslikke riske linnadele ning võimalusi nendega toimetulekuks;

Tutvub linnastumist ning kestlikku linnaruumi käsitlevate õppemetoodikatega ning rakendab neid loovalt oma töös.

Koolitajad:

Kaidi Tamm (SEI) on jätkusuutliku arengu uurija ja ekspert, kelle töö fookuses on siire kestlikele elu- ja mõtteviisidele, kohanemine kliimamuutusega, üleminek jagamis- ja ringmajandusele ning jätkusuutlike linnade ja kogukondade toetamine. Ta töötab Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuses säästva arengu programmi vanemeksperdina ja Estonian Business School´is vanemteadurina. Kaidi on lõpetanud Tartu Ülikooli semiootika ja politoloogia bakalaureuse ning semiootika magistri ja sotsioloogia doktorantuuri Justus Liebig Unveristät Giessenis Saksamaal. Enne Eestisse naasmist 2022 aasta sügisel töötas ta 12 aastat Saksamaal Karlsruhe Tehnikaülikooli Süsteemianalüüsi ja Tehnikamõjude Instituudis (KIT) säästva ja kaasava linnaarengu ja hariduse projektides ning alates 2019. aastast jätkusuutlikkuse konsultandina. 2015. aastal arendas ta välja säästva arengu kvalifikatsiooniprogrammi KITis ja sellest peale õpetanud jätkusuutliku arenguga seotud aineid erinevates ülikoolides Saksamaal, alates 2023. aastast ka Eestis.

Karin Kruup (TalTech) on EL-i rahastatud teadus- ja innovatsiooniprojekti CENTRINNO koordinaator Tallinna Tehnikaülikoolis. Projekti piloot Tallinnas muudab vana kultuurikeskuse aadressil Kopli 93 säilenõtkuse katselaboriks, praegu on sealses kogukonnakeskuses kogukonnaaed, mesila ning Tallinna esimene parandustöökoda. Karin on uurimisrühma P2P Lab koostööpartner, tal on Tartu Ülikooli bakalaureusekraad majanduses ja TalTech Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi magistrikraad tehnoloogia valitsemise erialal. Tema suurimad huvid on juhtimine, tehnoloogia valitsemine, digitaalne ühisvara, avatud kooperativism ja säilenõtkete süsteemide kujundamine.

Mari Jõgiste (MTÜ Mondo) on maalikunstniku taustaga kunstiajaloo õpetaja, kes on gümnaasiumi ja huvikooli tasemel töötanud üle 10 aasta. Hariduse omandas ta Tartu Ülikoolis ja Istanbuli Marmara Ülikoolis. Huvi maailma ja teiste kultuuride vastu on teda viinud Põhja-Ghanasse Mondo hariduseksperdina ja Kayini osariiki Myanmaris GLEN projekti praktikandina. Mondo maailmahariduse tiimis tegeleb ta õppematerjalide loomise, haridustöötajate koolitamise ning noortele suunatud töötubade disainimisega. Viimastel aastatel on ta keskendunud peamiselt kliimamuutuste ja rände teemadele ning maailmahariduse toomisele Eesti lasteaedadesse.

Õppemeetodid:

Loeng, arutelu, grupitöö, töö teksti ja videoga, rollimäng
Registreeru koolitusele Tallinna Haridusameti haldusalas oleva asutuse töötajana: REGISTREERU Registreeru koolitusele Tallinna erakooli õpetajana: REGISTREERU Registreeru koolitusele haridustöötajana väljastpoolt Tallinna:

Koolituse detailid

Asukoht:

Tallinna Õpetajate Maja

Aeg:

NB! Uus kuupäev 22.03.2023 kell 10.00-16.30

Maht:

8 akadeemilist tundi

KOOLITAJA:

Kaidi Tamm, Karin Kruup, Mari Jõgiste

Hind:

Tallinna haridusasutuste töötajatele tasuta. Koolituse tavahind 96 eurot, soodushind haridustöötajatele väljastpoolt Tallinna 67,20 eurot.

Grupi suurus:

18

Koolitusjuht:

Inese Freimane (+372) 5565 5486,

Koolituse teemad

9:30-10:00 Saabumine ja registreerimine

10:00-10:30 Häälestumine ja päeva sissejuhatus

10:30-12:00 Jätkusuutlik linnakeskkond (Kaidi Tamm)

12.00-12.30 Lõuna

12.30-14:00 Kogukondade roll jätkusuutliku linnakeskkonna kujundamisel (Karin Kruup)

14:00-14:15 Virgutuspaus

14:15-16:00 Linnastumist ning kliimamuutusi käsitlevad õppemeetodid (Mari Jõgiste)

16:00-16:30 Päeva kokkuvõte

Tähelepanu! Teie veebilehtiseja ei vasta kodulehe külastamiseks vajalikele nõuetele. Palun vahetage veebilehitsejat või seadet, millega te veebilehte sirvite.

Attention! Teie veebilehtiseja ei vasta kodulehe külastamiseks vajalikele nõuetele. Palun vahetage veebilehitsejat või seadet, millega te veebilehte sirvite.

Внимание! Teie veebilehtiseja ei vasta kodulehe külastamiseks vajalikele nõuetele. Palun vahetage veebilehitsejat või seadet, millega te veebilehte sirvite.

Antud veebilehel kasutatakse isikuandmeid ja küpsiseid. Kui soovite jätkata meie veebilehe sirvimist, palun kinnitage, et nõustute meie kasutustingimustega klikkides nupul „Nõustun"

# data[].attributes.attachment_link.description
Koolituse tulemusel suureneb haridustöötajate teadlikkus peamistest linnade jätkusuutlikkusega seotud väljakutsetest globaalsel ja kohalikul tasandil. Koolituse läbinud osalejad oskavad kestliku linnaplaneerimise temaatikat õpilastega käsitleda süsteemselt ja eakohasel viisil ning toetada noori linnastumisega kaasnevate võimaluste ning väljakutsete mõistmisel.

# data[].attributes.body
https://www.sirp.ee/s1-artiklid/arhitektuur/soodav-koosloomeprotsess-linnas/

Kogukonna aiandus kui koht kus kokku saada, arendada sotsiaalset, ökoloogiliste ja kultuurisi väärtusi.

Lisett Barbo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kogukonnaaiandusel on suur potentsiaal nii sotsiaalsete, ökoloogiliste kui ka kultuuriliste väärtuste arendamisel.

ANU KÄGU, MARIA DERLÕŠ

Viimastel aastatel on kogukonnaaianduse arendamine hoogu juurde saanud. Tallinnas tegutseb 10 kogukonnaaeda, 30 kooli ja lasteaia juurde on rajatud õppepeenrad, Tartus on katsetatud mitmesuguste kogukonnaaedade rajamist ja Hiiumaa ametikoolis on avatud linnaaianduse õppekava. Kuigi tarbe- ja söögitaimede linnas kasvatamine pole midagi uut (meenutagem näiteks Suur-Sõjamäe pilpaküla), antakse nüüd kogukonnaaiale uus hingamine ja identiteet.

Linna- ja kogukonnaaiandus on Eestis veel suhteliselt värske mõiste. Siinses käsitluses peame linnaaianduse all silmas eri ulatuses ja kujul tarbe- ja söögitaimede kasvatamist linnakeskkonnas. Linnaaiaks võib olla kogukonnaaed, kooli õppeaed, mahepõllunduslik aed linna serval, viljapuuaed pargis või üksik kapsapeenar tänavanurgal.

Mujal läänes populaarseks saanud community gardening - kogukondliku linnaaianduse trend jõudis Tallinna 2011. aastal, mil Uue Maailma Selts rajas kogukonnaaia Koidu-Virmalise-Videviku tänavate vahelisele haljasalale ja Möldre Tee Selts asutas Laagri asumis kogukonnaaia, mis toimib tänini. Samal ajal ilmus Linnalabori eestvedamisel ka Sander Tindi raamat „Söödav linn" ¹ ning propageeriti geriljaaiandust kui linnaaktivismi uut suunda. Järgmine samm tehti MTÜ Rabarber eestvedamisel 2017. aastal Skoone bastionil, kuhu rajati talgu korras peenraid. Kuigi enamik nimetatud kogukonnaaedade algatusi on jäänud lühiajaliseks osaliste lahknevate huvide tõttu, on need andnud väärtusliku kogemuse ja aidanud linnaaiandust mõtestada.

Uue hoo sai kogukonnaaiandus sisse eelmisel aastal inspireerituna MTÜ Lasnaidee algatusel rajatud Laagna aiast. Nüüdseks tegutseb Tallinnas 10 kogukonnaaias ligi 350 linnaaednikku ning ühistegevuse võrgustikku ² on kaasatud umbes 500 inimest. Kui eeldatakse, et suurema tõenäosusega tegelevad kogukonnaaiandusega Kalamaja või Uue Maailma elanikud, siis nii see ei ole. Peaaegu pool Tallinna kogukonnaaedadest asub paneelelamualadel - üks Mustamäel ja kolm Lasnamäel ( Laagna, Priisle ja Pae kogukonnaaed). Põhja-Tallinnas tegutseb Põhjala ja Pelguaed ning ka kesklinnas on kaks kogukonnaaeda: Aafrika aed Juhkentali asumis ja Ameerika aed nn superministeeriumi taga. Tallinna ü likooli Astra maja aatriumis paikneb tudengite algatatud ü likooliaed. Kõige pikema ajalooga on Möldre Tee Seltsi kogukonnaaed. Kuigi kogukonnaaedade iseloom ja tekkelugu erineb, ühendab neid elanike soov midagi ise kasvatada ning veeta kasulikult vaba aega.

Kogukonnaaed ei ole seega vaid keskkonnateadlike hipsterite hobitegevus. Selle hooaja kogemus on näidanud, et söödavate taimede kasvatamine läheb linlastele korda sõltumata nende vanusest, kultuurilisest, keelelisest või sotsiaalsest taustast. Kogukonnaaias tegutsevad koos pensionärid, tudengid, lastega pered, eestlased ja venelased, välismaalased, kontoritöötajad, loomeinimesed, ehitustöölised, koduperenaised jne. Leidub inimesi, kes kasvatavad midagi esimest korda, ja ka neid, kes on eluaeg aiandusega tegelenud. Ajend kogukonnaaias tegutsemiseks võib olla erinev - v õimalus viljeleda rohelist, aktiivset ja tervislikku elustiili, näidata oma lastele, kust ja millise vaevaga tuleb lauale toit või lihtsalt tore moodus seltskonnas aega veeta ja midagi uut õppida. Näiteks Põhjala kogukonnaaias tehtud küsitlusest tuli välja, et linnaaiandus seob kogukonda tugevalt ja annab võimaluse kohtuda huvitavate inimestega. Kogemus rikastab, loob soodsa pinnase ühistööks, millesse saavad oma võimete ja oskustega kõik panustada.

Nii nagu muudeski kodanikualgatustes, on kogukonnaaia keskmes selle eestvedaja ja esindaja. Selleks on üldiselt mõni MTÜ (nt kohalik asumiselts), kes peab aednike vahel infovahetust, koordineerib kogukonnaaia sündmusi (nt talguid) ja tagab aia toimimiseks vajaliku (nt materjalide ja vahendite tellimine). Suurem ehitamine ja korraldamine, nt veevõtukoha rajamine, komposti kogumine, tööriistade hoiustamine, lahendatakse ühiselt talgute korras. Suur osa tegevusest toimub seejuures vabatahtlikkuse alusel. K õ ige koordineerimine on ajamahukas ja mitmekülgne töö, mis eeldab inimeselt palju oskusi ja pühendumist. Eestvedaja on aia süda ja hing - ta on kultuuriprogrammi koordinaator, visionäär, äri- ja turundusjuht, humorist, meelelahutaja, kunstnik, andmeanalüütik, psühholoog, raamatupidaja ja veel palju muud ühes isikus. Kõik Tallinna praegused kogukonnaaiad on saanud võimalikuks tänu kohalikele eestvedajatele.

Teine osaline on maaomanik või haldaja, kelle kooskõlastusega rajatakse kogukonnaaed ja lepitakse kokku heakorrareeglid. Kuna praegused kogukonnaaiad asuvad enamasti linna maal, on selleks linnaosavalitsus või mõni muu linna ametiasutus. Kogukonnaaeda võib käsitleda kui linna ja linlaste vahelist edukat koostöövormi, kus osaliste huvid kattuvad ja ühiselt lepitakse kokku vastutuse jaotus konkreetse linnaruumi heakorra ja arengu osas. Linn annab kasutada maa-ala ja toetab tegevust, et linnaaianduse huvilised saaksid pidada kogukonnaaeda ning selle kaudu mitmekesistada linna rohe- ja asfaldimaad, suurendada linnalooduse liigirikkust, hoida avaliku ruumi heakorda ja lisada vaba aja veetmise võimalusi.

Aedade rajamisse ja arendamisse on kaasatud veel organisatsioone, kes tegutsevad aias oma alal või kellega seob kõigile osalistele kasulik koostöö. Näiteks Põhjala aias löövad kaasa Kopli ametikooli aianduse õppejõud ja õpilased, kellele kogukonnaaed on hea võimalus, et õppetöö raames harjutada aia planeerimist ja hooldamist. On kokku lepitud, et ametikooli õpilaste rajatud ühispeenarde lt võivad kõik aia aednikud saaki korjata. Ühtlasi on ametikooli õppejõudude teadmised suureks toeks teistele kogukonnaaednikele.

Kogukonnaaia rajamiseks ja pidamiseks vajalikke ressursse hangivad kogukonnaaia osalised omal jõul või otsivad toetusi. Tänavuste kogukonnaaedade rajamisel toetas Tallinna keskkonna- ja kommunaalamet mulla, seemnete, tööriistade, peenramaterjali ja inventari soetamist. Alustavaid aia rajamise eestvedajaid nõustati ka aia kontseptsiooni väljatöötamisel, ruumilisel planeerimisel, materjalide ja vahendite valikul, linnaaednike kaasamisel ja ürituste korraldamisel. Kogukonnaaia tegevus pakub seega (paljudele esmakordset) omaalgatuse ja koosloomekogemust ning kasvatab linlastes ettevõtlikkust ja vastutustunnet oma elukeskkonna suhtes, annab teadmisi linnaruumi toimimisest.

Kogukonnaaedade hüppeline areng ja kasvav atraktiivsus on ületanud esialgseid ootusi. Usume, et linnaaedade edu on olnud võimalik tänu mitme teguri koosmõjule ja kokkulangemisele - varasemad pretsedendid ja neist akumuleerunud kogukonnaaianduse kogemus, aina aktuaalsem roheline elustiil, rohkelt teotahtelisi, innukaid eestvedajaid ning Tallinna linnavõimu mitmekülgne toetus, mis pakub algatustele soodsa kasvupinnase. Esimest korda toetab linn kogukonnaaedu eraldiseisva tegevus- ja arendussuuna kaudu. Kogemusi on saadud nii keskkonnahariduse, vaimse ja füüsilise tervise kui ka keskkonnahoiu alalt. Linna ja elanike koosloomeprotsessis võib seda pidada edusammuks. Kuigi arvud ja mõjujõud on praegu veel tagasihoidlikud, on kogukonnaaiandusel suur potentsiaal nii sotsiaalsete, ökoloogiliste kui ka kultuuriliste väärtuste arendamisel.
* Autorid on Tallinna keskkonna- ja kommunaalameti linnaaianduse projektijuhid.
1 Sander Tint, Söödav linn. Linnalabor, Tallinn 2010.

2 Söödav linn, Facebooki grupp: https://www.facebook.com/groups/soodavlinn/

# data[].attributes.attachment_link.description
Kogukonnaaiandusel on suur potentsiaal nii sotsiaalsete, ökoloogiliste kui ka kultuuriliste väärtuste arendamisel. ANU KÄGU, MARIA DERLÕŠ Viimastel aastatel on kogukonnaaianduse arendamine hoogu juurde saanud. Tallinnas tegutseb 10 kogukonnaaeda, 30 kooli ja lasteaia juurde on rajatud õppepeenrad, Tartus on katsetatud mitmesuguste kogukonnaaedade rajamist ja Hiiumaa ametikoolis on avatud linnaaianduse õppekava.

# data[].attributes.body
Sihtgrupp:

4-6 klass II kooliaste

7-9 kl III kooliaste

Gümnaasium

Programm annab ülevaate Eesti maavaradest, nende levikust, omadustest ja kasutusaladest. Maavarade jätkusuutlik kasutamine ja millised on Eesti tuleviku maavarad. Rühmatööna õpitakse tundma näidiste abil Eestis enamlevinud maavarasid.

Õpitulemused:

Programmi viiakse läbi alates 6.klassist

II – III kooliastmes õpilane:

- tunneb enamlevinud Eesti maavarasid;
- teab enamlevinud maavarde kasutusalasid;
- mõistab maavarade jätkusuutlikku kasutuse vajadust;
- oskab teha rühmatööd.

Gümnaasiumi õpilane lisaks eelnevale:
- tunneb ja teab Eesti tuleviku maavarasid nende kasutusalasid ja kasutuse võimalikke mõjusid keskkonnale.
- teab lühidalt maavarade kasutuselevõtu protsessi.

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/eesti-maavarad-5

Marten Kesa

# data[].attributes.body
Koolitusele on oodatud erialase hariduseta täiskasvanud, kes majandavad ja haldavad metsi või planeerivad seda teha karjäärimuutuse tõttu.

https://www.luua.ee/userfiles/koolituskeskus/koolitused23/LMK_2022_Metsakasvatuse_alused.docx

Marten Kesa

# data[].attributes.headline
Teadlik ja keskkonnasõbralik toidu tarbimine

# data[].attributes.subject
Teadlik ja keskkonnasõbralik toidu tarbimine

# data[].attributes.body
Fotografiska restoran(põhimõtted, üritused, koolitused, blogid jpm)
https://www.fotografiska.com/tallinn/sook-jook/restoran
+
https://bioneer.ee/tippkokk-peeter-pihel-loob-restorani-fotokunstikeskusesse-fotografiska

Garage48 Food - greener food for a greener planet.
https://www.facebook.com/events/561395934843418/?acontext=%7B%22event_action_history%22%3A[%7B%22extra_data%22%3A%22%22%2C%22mechanism%22%3A%22left_rail%22%2C%22surface%22%3A%22bookmark%22%7D%2C%7B%22extra_data%22%3A%22%22%2C%22mechanism%22%3A%22left_rail%22%2C%22surface%22%3A%22bookmark%22%7D%2C%7B%22extra_data%22%3A%22%22%2C%22mechanism%22%3A%22calendar_past_events_unit%22%2C%22surface%22%3A%22bookmark_calendar%22%7D]%2C%22ref_notif_type%22%3Anull%7D

-Eliise Niemann

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fotokunstikeskuse Fotografiska Tallinna toidukontseptsiooni eest hakkab hoolt kandma Peeter Pihel. Säästliku toiduvalmistamise kirgliku eestvedajana on tippkokk seadnud eesmärgiks luua inspireeriv restoran, kus suhtutakse hoolivalt keskkonda ja valmistatakse toitu ressursihoidlikult.

Toit ja aiandus

23. aprill 2019

Foto: Fotografiska restoran/Salto Arhitektid

Fotografiska kasutab fotokunsti jõudu, et ühendada ühiskonda, luua positiivset mõju ning tõmmata tähelepanu eri teemadele. See mõtteviis kandub otseselt üle ka restorani tegemistesse. „Oma visiooniga - inspireerida maailma teadlikumalt tunnetama - püüame tähelepanu pöörata sellele, mida me sööme ja joome ning suunata inimesi jätkusuutlikumate harjumuste poole," tutvustas Peeter Pihel.

Peeter Pihelil on olnud mitmekülgne karjäär restoranides nii Eestis, Rootsis kui ka Prantsusmaal, sh Bloom in the Park Malmös, Fäviken Magasinet Järpenis ja Fulgurances Pariisis. Aastal 2017 oli ta Eesti Euroopa Liidu eesistumise õhtusöökide peakokk.

Fotografiska restoran on kantud „Kestliku naudingu" ideest - loodud tippkokk Paul Svenssoni poolt, kus kontseptsiooni keskmes on toit, mis ühteaegu maitseb ja mõjub hästi. Sellise toidu- ja joogifilosoofiaga Fotografiska Stockholmi restorani on tunnustatud mitmete rahvusvaheliste auhindadega, sh 2017. aastal maailma parima muuseumirestorani tiitliga, mille andis välja Leading Culture Destination Awards.

Juunis avatav fotokunstikeskus Fotografiska Tallinn asub Telliskivi Loomelinnaku südames hoones, mida seni on tuntud Punase Maja nime all. Restoran asub maja kõrgeimal korrusel, panoraamvaatega Toompeale ja Kalamaja piirkonnale.

Söögikohas kasutatavate tarbeesemete puhul jälgitakse jätkusuutlikke põhimõtteid. Näiteks töötajate põllede tekstiil saadakse vanadest telkidest, lillekastid meisterdatakse Kuressaare Laurentiuse kiriku torniplekist, kasutatud küpsetusplaatidest saavad uued leivaalused ning veinipudelid saavad EKA tudengite abiga uue elu mõne muu eseme tarbeeseme näol. Teeküünalde ja lõikelillede kasutamisest on sootuks loobutud.

„Me ei ole fine dining restoran, vaid pakume inimestele maitsvat ja ausat toitu, mille tegemisel lähtume põhimõttest 'lehest juureni, ninast sabani'. Ehk et meieni jõudev värske kohalik tooraine leiab maksimaalsel määral rakendust, seda nii köögis mõnd rooga valmistades kui ka baarileti taga kokteili kokku segades," selgitas restorani eestvedaja. „Need minimaalsed toidujäägid, mis restoranis tekivad, pannakse aga kompostrisse, kus 24 tunni jooksul tekib nendest muld. See omakorda antakse talunikele, kes restorani toorainega varustavad või teistele kohalikele söögikohtadele, kes näiteks maitsetaimi kohapeal kasvatavad."

Fotografiska Stockholmi restoran on samasuguse kontseptsiooni toimimisele Rootsis kinnitust saanud, võites oma külaliste südamed ressursihoidliku toiduvalmistamisega. Sealne meeskond on põnevil, et nüüd arendatakse filosoofiat veelgi edasi Tallinna restoranis eesmärgiga pakkuda külalistele maitsvat toidukogemust, mis panustab jätkusuutlikku maailma.

Peeter Pihel. Pildistas Anu Haamer

Kui sulle see lugu meeldis, siis toeta sõltumatut rohelist meediat Anneta

# data[].attributes.attachment_link.title
Tippkokk Peeter Pihel loob restorani fotokunstikeskusesse Fotografiska

# data[].attributes.attachment_link.description
Fotokunstikeskuse Fotografiska Tallinna toidukontseptsiooni eest hakkab hoolt kandma Peeter Pihel. Säästliku toiduvalmistamise kirgliku eestvedajana on tippkokk seadnud eesmärgiks luua inspireeriv restoran, kus suhtutakse hoolivalt keskkonda ja valmistatakse toitu ressursihoidlikult. Toit ja aiandus 23. aprill 2019 Foto: Fotografiska restoran/Salto Arhitektid Fotografiska kasutab fotokunsti jõudu, et ühendada ühiskonda, luua positiivset mõju ning tõmmata tähelepanu eri teemadele.

# data[].attributes.headline
Teadlik ja keskkonnasõbralik toidu tarbimine

# data[].attributes.subject
Teadlik ja keskkonnasõbralik toidu tarbimine

# data[].attributes.body
https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/kalad-ja-parvesoit-vortsjarvel-ii-kooliaste
Meetodid:
Järvemuuseum: KALAD JA PARVESÕIT VÕRTSJÄRVEL
Sihtgrupp: 4-6 klass II kooliaste

Õppemeetodid: vaatlemine, võrdlemine, arutlemine, märkamine, suhtlemine, jutustamine, kuulamine, grupitöö, töölehtede täitmine.

-Eliise Niemann

# data[].attributes.attachment_link.title
KALAD JA PARVESÕIT VÕRTSJÄRVEL II kooliaste | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.attachment_link.description
Õppeprogrammi eesmärk: on anda ülevaade Võrtsjärvest, Eesti magevetes leiduvatest kalaliikidest ja kalastamisega seotud seadusandlusest. Õpitakse tundma kalade kohastumusi eluks vees ning liikide eristamist väliste tunnuste järgi. Saadakse teada, mil viisil kalad maailma tajuvad ning kas ja kuidas n…

# data[].attributes.headline
Teadlik ja keskkonnasõbralik toidu tarbimine

# data[].attributes.subject
Teadlik ja keskkonnasõbralik toidu tarbimine

# data[].attributes.body
https://rahvatervis.ee/wp-content/uploads/2020/10/Oppekava_Keskkonnateadlik-toitumine.pdf
+
https://www.toitumisnoustajad.ee/syndmus/koolitus-keskkonnateadlik-toitumine-rahvatervise-akadeemias-10-oktoobril-2020/

-Eliise Niemann

# data[].attributes.body
Informaalharidus:
Rahvusvaheline puhta õhu päev 7. septembril ning sellega seonduvad üritused,
raadiosaated, teadlikkuse tõstmised

Märt Reinboom

# data[].attributes.body
Mitteformaalharidus:
https://oppekava.edu.ee/a/Nimetab_%C3%B5hu_saastumise_p%C3%B5hjusi_ja_tagaj%C3%A4rgi
"Nimetab õhu saastumise põhjusi ja tagajärgi"
6. klassi loodusõpetuse õppeaine.

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/samblike-salamaailm-0
1-3 klass I kooliaste, 4-6 klass II kooliaste, 7-9 kl III kooliaste

Märt Reinboom

# data[].attributes.body
Formaalharidus:
https://www.k6k.ee/meie-teenused/koolitused/ohu-kvaliteedi-kaitse-ja-mura-piiramine
Koolitus on mõeldud keskkonna- ning ehituse ja planeerimise valdkonna ametnikele ja juristidele,
kes puutuvad oma töös kokku välisõhu kvaliteedi ja müraga seotud teemadega kohalikes omavalitsustes.

https://tervis.ut.ee/et/sisu/veebiseminar-mida-teha-ohusaaste-vahendamiseks
Toimunud seminar

Märt Reinboom

# data[].attributes.body
Video
Ilma erilise pingutuseta on kõigil meil võimalik kasutada oma õigust hoolida keskkonnast ning anda tasuta ära liigiti kogutud jäätmed ja kasutuna seisma jäänud asjad.

Eliza Vaškinel

# data[].attributes.body
Koolitussarja eesmärk on anda osalejatele vajalikke teadmisi ja praktilisi kogemusi iseseisvaks keskkonnahoidliku ehk rohelise kontori põhimõtete ja juhtimissüsteemi sisseviimiseks organisatsioonis ning keskkonnahoidlike riigihangete läbiviimiseks.

Eliza Vaškinel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus korraldab koolitusi ettevõtetele ja organisatsioonidele, kes soovivad oma kontorit keskkonna- ja inimsõbralikumaks muuta. Koolitused toimuvad koolitussarjas "Keskkonnahoidlik kontor ja keskkonnahoidlik hange". Koolitussarja eesmärk on anda osalejatele vajalikke teadmisi ja praktilisi kogemusi iseseisvaks keskkonnahoidliku ehk rohelise kontori põhimõtete ja juhtimissüsteemi sisseviimiseks organisatsioonis ning keskkonnahoidlike riigihangete läbiviimiseks.

Koolitusele järgneb nõustamine, mille raames organisatsioonid rakendavad oma organisatsioonis Rohelise Kontori süsteemi ja põhimõtteid. Koolitustel ja nõustamisel kasutatakse Euroopa Rohelise Kontori projekti raames välja töötatud koolitusramistikku ja abivahendeid (vt täpsemalt siit).

Koolitussari koosnes neljas koolitusest:

1. koolitus: Keskkonnahoidliku kontori süsteemi kavandamine ja töötajate kaasamine

2. koolitus: Keskkonnahoidliku kontori põhimõtete praktiline rakendamine

3. koolitus: Hanked keskkonnahoidlikus kontoris

4. koolitus: Keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamine ja tervislik töökeskkond

2013. aasta sügisel viis SEI Tallinn koolitussarja läbi Keskkonnaministeeriumi tellimusel avaliku sektori organsiatsioonidele. Koolitused toimusid paralleelselt nii Tallinnas kui Tartus. Koolitussarjas osalesid ministeeriumite ja nende allasutuste ning omavalitsuste esindajad, kellest kuus (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Rahandusministeerium, Haridus- ja Teadusministeerium, Harku vald, Rae vald ning Keila Linnavalitsus) said ka Rohelise Kontori tunnistuse.

2014-2015 aastal toimus koolitussari Keskkonnainvesteeringute Keskuse toetusel.

Koolitused toimusid paralleelselt nii Tallinnas kui Tartus ajavahemikul oktoober 2014 - jaanuar 2015. Koolitustel osalesid organisatsioonid nii era- kui avalikust sektorist. Kõik Rohelise Kontori süsteemi rakendanud organisatsioonid said 2015.a. kevadel ka vastava tunnistuse.

Täpsem info siin.

Vaata ka rohelisele kontorile pühendatud saatelõiku ETV + hommikuprogrammi Kofe+ saatelõigus Zeljonaja Sreda (25.11.2015)

# data[].attributes.body
SIHTGRUPP: Gümnaasium
Seos riikliku õppekavaga:

Bioloogia: Ökoloogia; geograafia: Energiamajandus ja keskkonnaprobleemid

Teema hõlmab igapäevaelu ressursi- ja energiakasutust (toidu-, vee-, soojuse-, transpordi-, elektri- ja heaoluteenuste kasutamine, jäätmete tekitamine, säästlik tarbimine). Seejärel toimub grupitöö vastavalt mängu ülesehitusele. Hiljem esitlevad grupid enda tulemusi neid võrreldakse mängus esitatud tulemustega. Õpilased saavad argumenteerida ja vaidlustada erinevusi.

Eliza Vaškinel

# data[].attributes.attachment_link.title
Kus on elu säästlikum ja mõistlikum (gümnaasium) | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.body
https://podcast.ee/hommikujutt/hommikujutt-metsadest-ja-seentest/

Mis tunne on, kui vanale metsarajale lähed… ja mets on hoopis maha võetud?…
Ja miks jäetakse püsti üksikud puud, kui muu mets maha on võetud?
Ja miline seen ja milline puu käivad kokku?

Marten Kesa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hommikujutt metsadest ja seentest by Hommikujutt

Kuula:
https://feeds.soundcloud.com/stream/515900841-hommikujutt-metsadest-ja-seentest.mp3

Kirjeldus:
Mis tunne on, kui vanale metsarajale lähed... ja mets on hoopis maha võetud?...
Ja miks jäetakse püsti üksikud puud, kui muu mets maha on võetud?
Ja miline seen ja milline puu käivad kokku?
Metsade ja seente teemal puhuvad hommikujuttu kirjanik Epp Petrone, 7-aastane Maria, 11-aastane Sander, 6-aastane Pärtel ja 7-aastane Kathriin.

***

Saate alguses ja lõpus kõlab "Hommikulaul": sõnad Epp Petrone, meloodia Justin Petrone, seade Toomas Lunge, laulavad Nora Lunge ja Maria Petrone.

***

Õhtul uinu koos meiega! Kuula, kuidas Epp jutustab unejuttu: www.unejutt.ee.

Sulle parima kasutuskogemuse pakkumiseks kasutame küpsiseid. Küpsistest saad loobuda igal ajal, muutes kasutatava seadme veebilehitseja seadistusi ja kustutades salvestatud küpsised.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hommikujutt metsadest ja seentest - Hommikujutt - Podcast.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
Hommikujutt metsadest ja seentest by Hommikujutt Kuula: https://feeds.soundcloud.com/stream/515900841-hommikujutt-metsadest-ja-seentest.mp3 Kirjeldus: Mis tunne on, kui vanale metsarajale lähed... ja mets on hoopis maha võetud?... Ja miks jäetakse püsti üksikud puud, kui muu mets maha on võetud? Ja miline seen ja milline puu käivad kokku? Metsade ja seente teemal puhuvad hommikujuttu kirjanik Epp Petrone, 7-aastane Maria, 11-aastane Sander,...

# data[].attributes.body
https://www.keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/loodussobraliku-oppeaia-loomise-abimaterjal

Abimaterjal ja juhend mis aitab rajada kooli või lasteaeda õppeaeda.

Lisett Barbo

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitaalne juhend keskendub kooli ja lasteaia tingimustesse sobivatele taimekasvatuse lahendustele, aga neid teadmisi saab kasutada ka era- või kogukonnaaias toimetades. Selles abimaterjalis on nii teoreetiline taust kui ka praktilised näited, mis lasteasutustes toimivad ja seda kõike mahepõllumajanduse põhimõttel. Ligi sajaleheküljelise materjali koostas bioloog ja õppeprogrammide juhendaja Anneli Ehlvest Tartu loodusmajast.

# data[].attributes.body
Soo kui ökosüsteem ja tema eripärad.
Soo areng ja inimese poolt tekitatud häiringud
Soode pakutavad hüved ehk ökosüsteemiteenused.
Koolitus.
https://keskkonnaharidus.ee/et/sundmused/taiendkoolitus-sood-ja-kestliku-arengu-haridus
Anastasija Selivjorstova

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tartu loodusmaja kutsub õpetajaid, keskkonnahariduse spetsialiste, loodusgiide, retkejuhte, loodusõppeprogrammide juhendajaid ja teisi loodushariduse huvilisi täiendkoolitusele „Sood ja kestliku arengu haridus" 2.-3.10 Tudu õpperajal ja Sirtsi soos (Lääne-ja Ida-Virumaa piirimail).

Kui inimene vahele ei sega, on soo arengu lõppjärguna kõrgsoo ehk raba väga kestlik kooslus. Paraku on rohkemal või vähemal määral jõudnud inimene kõikjale, paraku ka rappa. Koolituse käigus tutvumegi, milline on olnud inimese sekkumine soode toimimisse minevikust tänapäevani ning arutame läbi, miks on nii tehtud. Põhjalikumat käsitlust leiab soode taastamine, mille eesmärk on juhtida nt kõdusoo(metsale) toimetus uuesti siirdesoo või raba radadele.

Koolituse käigus tutvume, kuidas soo taastamine ikkagi käib ja arutame, miks see on vajalik. Proovime erinevaid mõõte- ja õppevahendeid, kuidas saab sood uurida (nt puurime turvast ja tõlgendame nähtu sisu, mõõdame laugaste sügavust, uurime, kuidas võiks teha samblaruutu jms.). Kuna inimese jäetud jälgi on soos mitmesuguseid, käsitleme ka soodega seotud pärandit - kuidas neid jälgi erinevatest andmebaasidest „taga ajada" ning mida põnevat võib siit-sealt leida.

Koolituse käigus saab iga osaleja panustada olemasolevate õppematerjalidega tutvumise kõrval ka soode taastamist tutvustava ppt-i koostamisse. Toetudes ettepanekutele, kombineerime sobiva esitluse, mida saavad kõik soovijad kasutada.

Koolituse väljundid
Koolituse läbinu:
· teab soode tähtsust globaalsel, regionaalsel ja kohalikul tasandil
· õpib tundma (või tuletab meelde või kordab üle), kuidas soo erinevaid arenguastmeid looduses ära tunda; ühtlasi meenutame tuntumaid rabas kasvavaid taimi
· teab olulisemaid fakte soode (aja)loost
· teab ja oskab selgitada soode taastamise vajalikkust ning tunneb maastikul ära (soode) taastamistegevuse
· on teadlik soodes liikumise eripäradest
· tunneb pärimuslooga seotud andmebaase ja on saanud ülevaate soid käsitlevast eesti kirjandusest
· on läbi proovinud mõõtevahendeid soode uurimisel (nt turbapuur, nn mini-sonar jms)
· on teadlik praegusel ajal olulisematest soodega seotud probleemidest

Koolitusel käsitletakse kahe päeva jooksul põhjalikumalt järgmisi teemasid:
Soo kui ökosüsteem ja tema eripärad
Soo areng ja inimese poolt tekitatud häiringud
Soode pakutavad hüved ehk ökosüsteemiteenused

Juhendajad:
· Marko Kohv, geoloog, ELFi soode taastamise ekspert, TÜ teadur
· Piret Pungas-Kohv, ELFi keskkonnateadlikkuse ekspert soode taastamise teemal

Koolitust koordineerib Piret Pungas-Kohv

Hind: 40€ (sisaldab toitlustust ja majutust)

Majutus: Matsu talus, asukoht kaardil

Lisainfo ja registreerimine (hiljemalt 23.09):
www.tartuloodusmaja.ee/programmid/sood-ja-kestliku-arengu-haridus

Täiendkoolituste sarja läbiviimist toetab SA Keskkonnainvesteeringute Keskus.

Projektijuht:

Maris Mägi
koolitusspetsialist
tel. +372 515 2884
e-mail: maris.magi@tartuloodusmaja.ee

# data[].attributes.attachment_link.title
Täiendkoolitus „Sood ja kestliku arengu haridus" | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.attachment_link.description
Tartu loodusmaja kutsub õpetajaid, keskkonnahariduse spetsialiste, loodusgiide, retkejuhte, loodusõppeprogrammide juhendajaid ja teisi loodushariduse huvilisi täiendkoolitusele „Sood ja kestliku arengu haridus" 2.-3.10 Tudu õpperajal ja Sirtsi soos (Lääne-ja Ida-Virumaa piirimail). Kui inimene vahele ei sega, on soo arengu lõppjärguna kõrgsoo ehk raba väga kestlik kooslus. Paraku on rohkemal või vähemal määral jõudnud inimene kõikjale, paraku ka rappa.

# data[].attributes.body
Tallinna loomaaia peaaednik Hannes Maripuu räägib mulla valmimisest sealses kompostimiskeskuses.

Anna Korotkova

# data[].attributes.body
Tasuline koolitus Erinevad kasvupinnased koduaiapidajale, mulla tervis.

Anna Korotkova

# data[].attributes.attachment_link.title
Tasuline koolitus Erinevad kasvupinnased koduaiapidajale, mulla tervis

# data[].attributes.attachment_link.description
Tasuline koolitus Erinevad kasvupinnased koduaiapidajale, mulla tervis Koolituse pikkus: 6 tundi Koolitus toimub: 17.septembril 2021 Koolituse läbinud õppija: Tunneb aia- ja haljastustaimede kasvupinnaseid Teab kasvupinnaste parandamise võimalusi Määrab kasvupinnase pH ja lõimise oma aia mullast Koo…

# data[].attributes.body
Aktiivõpe mullaga.
Sihtgrupp: 4-6 klass II kooliaste, 7-9 kl III kooliaste

Anna Korotkova

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aktiivtöö mullaga keskendub mulla tekke, koostise ja tähtsuse tundmaõppimisele. Õppeprogramm toimub looduskeskuse õppeklassis ja õuealal, kus on võimalik mullapuuriga mullaprofiili võtta, mullaproovist teeb iga õpilane sõrmeproovi. Kirjeldame ja mõõdame mullahorisonte, teeme äigejoonise, sõelume kuiva mulda ja uurime binokulaari abil mullaelustikku. Arutleme mulla tähtsuse üle looduses ja inimese elus.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aktiivtöö mullaga keskendub mulla tekke, koostise ja tähtsuse tundmaõppimisele. Õppeprogramm toimub looduskeskuse õppeklassis ja õuealal, kus on võimalik mullapuuriga mullaprofiili võtta, mullaproovist teeb iga õpilane sõrmeproovi. Kirjeldame ja mõõdame mullahorisonte, teeme äigejoonise, sõelume kuiva mulda ja uurime binokulaari abil mullaelustikku. Arutleme mulla tähtsuse üle looduses ja inimese elus.

# data[].attributes.body
Õppepäev “Ilm ja kliima” toetab III kooliastet läbivat looduse sügavama mõistmise arendamist.

Sihtgrupp:
7-9 kl III kooliaste

Birgit Soosalu

# data[].attributes.attachment_link.description
Programm ei sobi liikumispuudega õpilastele. Palume eelnevalt anda teada, kui õppepäeval osalevad muu erivajadusega õpilased. Võimalus on valida õppeprogrammi algusaeg: 11.00, 12.00 või 13.00. Kohtumispaik on botaanikaaia peasissepääsu juures parkimisplatsil. Õppepäeva algul jagatakse õpilased kahte võrdsesse rühma.

# data[].attributes.body
Ilma ja kliima teema on tänapäeval kliimamuutuste tõttu tõusnud aktuaalseks teemaks, seega võib tihtipeale leida nii internetist kui ka ajalehtedest artikkleid selle kohta ning niimoodi lisainfot leida.

Birgit Soosalu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kui "Kevades" päris Toots, kuidas Kiire isa reageeris ristimisel toimunud vahejuhtumile, vastas Kiir: "Sinu lubas maha lüüa." Kui keegi lubab kellegi maha lüüa, siis teame, et seda ei mõelda sõna otseses tähenduses. Tegemist on kujundliku väljendiga, millega antakse hinnang kellegi tehtud keskmisest ebameeldivamale teole.

# data[].attributes.attachment_link.title
AK ⟩ Inimene muudab kliimat - aga kuidas me seda teeme?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kui "Kevades" päris Toots, kuidas Kiire isa reageeris ristimisel toimunud vahejuhtumile, vastas Kiir: "Sinu lubas maha lüüa." Kui keegi lubab kellegi maha lüüa, siis teame, et seda ei mõelda sõna otseses tähenduses. Tegemist on kujundliku väljendiga, millega antakse hinnang kellegi tehtud keskmisest ebameeldivamale teole.

# data[].attributes.body
Teema "Ilm ja kliima" läheb kokku põhikooli geograafia õppekavaga. Antud näide on 8.klassi geograafia.

Birgit Soosalu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Õhk on gaaside segu: lämmastik, hapnik ja veeaur.

Me vajame hingamiseks hapnikku, seda on õhus umbes 21%, lämmastikku on 78%. Hapnikku toodavad rohelised taimed ja merevetikad fotosünteesi käigus. Fotosünteesi põhimõte: Taimed - ainsad päikesepatareid

Enamus hapnikust toodetakse ookeanides. Maakera ümbritseb nn õhuookean, mille põhjas inimesed elavad. Õhku hoiab ümber maakera külgetõmbejõud.

Õhkkond ehk atmosfäär on inimesele hingamiskõlbulik 5-6km ulatuses maapinnast ülespoole. Õhkkonna ehitus, erikaal, tihedus: Õhkkonna ehitus

Õhku satub lämmastik surnud organismide lagunemisel; süsihappegaas hingamisel, puidu, nafta, gaasi põlemisel, vulkaanipursetest. Süsihappegaas muudab kliima soojemaks. Vesi satub atmosfääri aurumisel veekogudest, taimedest ja mullast. Veeaur vähendab temperatuuri kõikumisi.

Maa on kera ehk sfääri kujule sarnane, seega on ka ümbritsev atmosfäär ümara kujuga. Alates maapinnast saab õhkkonda jaotada kihtideks: troposfäär, stratosfäär, mesosfäär, termosfäär.

Atmosfääri kihid: Osoonikiht

Troposfääris on tolm, pilved ja veeaur. Selles kihis kujuneb ilm ja kliima. Kõige soojem on troposfääris maapinna kohal, kõrguse suurenedes 1 km võrra langeb temperatuur 6 kraadi. Atmosfääri kihtide paiknemine: Atmosfäär

Stratosfääris asub meid kaitsev osoon, 0 ₃, mis neelab päikeselt saabuvat UV-kiirgust, ise soojenedes. Mesosfääris on madal temperatuur, sest selles pole soojust neelavaid osakesi, termosfääris tõuseb temperatuur. Koos mesosfääriga kaitsevad need kaks välimist kihti maad meteoriitide eest, need põlevad enne maapinnani jõudmist enamasti ära.

Ilm on õhkkonna seisund lühikese aja jooksul, nt tund, päev. Ilm on igal päeval erinev, kuid aastate ja aastaaegade jooksul korduv, sarnane.

Värskeid ilmaennustusi saab vaadata: Ilmakaart

Tüüpilised ilmaolud korduvad aastast aastasse ja nii kujuneb kliima, mida mõõdetakse aastakümnete ja -sadadega. Kliimat mõjutavad kaugus ekvaatorist ja päikesest, kõrgus merepinnast, pinnamood, õhuringlus, valitsevad tuuled, kaugus maailmamerest, kõrbest.

Päikesekiirgus soojendab aluspinda (maismaad, vett), see omakorda soojendab õhku, mis hakkab liikuma. Õhuliikumist mõjutavad mäed, orud ja tasandikud, takistades või soodustades soojuse ja niiskuse edasikandumist. Kliima uurimiseks mõõdetakse iga päev temperatuuri, niiskust, õhurõhku, sademeid, tuulekiirust.

Meteoväljak mõõteriistadega:
Jõgeva meteoroloogiajaam Kunda rannikujaam
Andmete põhjal koostatakse tabeleid ja graafikuid, ilmaennustusi ja kliimaprognoose. Andmete kogumisega tegelevad inimesed on meteoroloogid, ilmaennustusi koostavad sünoptikud.

Nelja päeva prognoosi vaata siit: 4 ööpaeva prognoos

Lisalugemist süvahuvilistele: Urmas Tokko konspekt

# data[].attributes.attachment_link.description
Õhk on gaaside segu: lämmastik, hapnik ja veeaur. Me vajame hingamiseks hapnikku, seda on õhus umbes 21%, lämmastikku on 78%. Hapnikku toodavad rohelised taimed ja merevetikad fotosünteesi käigus. Fotosünteesi põhimõte: Taimed - ainsad päikesepatareid Enamus hapnikust toodetakse ookeanides. Maakera ümbritseb nn õhuookean, mille põhjas inimesed elavad. Õhku hoiab ümber maakera külgetõmbejõud.

# data[].attributes.body
https://keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/vee-elustiku-mapp

On koostatud vee-elustiku mapp, kuid sealt eelkõige mõtlesin selle käigus loodud lauamängu, mille info leiab ülevalolevalt lingilt.

Grete Liis Lillo

# data[].attributes.attachment_link.description
Lauamäng vee-elustiku tundmaõppimiseks annab teadmisi ja aitab selgitada seoseid vee ökosüsteemi erinevate organismide vahel. Soovitatav lisakirjandus selgrootutest ja kahepaiksetest: Loomade elu,1-3, 5. köide, 1981-1985; Voore, V. Selgrootute zooloogia, 1961; Merivee, E., Remm, H. Mardikate määraja, 1973; McGavin C. George. Putukad ja ämblikud, 2005; Hart, M. Looduseraamat, 2002; Chinery, M.

# data[].attributes.body
https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/vee-elustiku-uurimine-1

Õppeprogramm ,,Vee- elustiku uurimine''  (asukoht: enamasti Haapsalu)

SIHTGRUPP:
1-3 klass I kooliaste

4-6 klass II kooliaste

7-9 kl III kooliaste

Grete Liis Lillo

# data[].attributes.attachment_link.description
Õppeprogrammi käigus saadakse kogemus vee-elukeskkonna ja -elustiku uurimisest, arendatakse vaatlemis-, märkamis- ja koostööoskust. Tehakse vaatlusi: mõõdetakse vee temperatuuri ja happesust, võimalusel ka veekogu sügavust ja Secchi kettaga vee läbipaistvust. Rühmatööna teostatakse kahvapüüki. Õpitakse määrajate kasutamist, määratakse selgrootute liigid/rühmad ja toitumistüüp. Hinnatakse uuritud veekogu selgrootute mitmekesisust ja veekogu seisundit.

# data[].attributes.body
https://keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/pisiloomi-magevees-ja-selle-piiril

SIHTGRUPP:
1-3 klass I kooliaste

4-6 klass II kooliaste

7-9 kl III kooliaste

Gümnaasium

Tegu on õppematerjaliga, mida saab kastada bioloogia ja loodusõpetuse õpetamiseks (erinevates kooliastmetes).

Grete Liis Lillo

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Materjali autor: Asta Tuusti, Reet Kristian

# data[].attributes.attachment_link.title
Pisiloomi magevees ja selle piiril | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=rE2YHufcMVI

"Mis on bioloogiline mitmekesisus?"

Rene Kaur

# data[].attributes.body
https://kik.ee/en/node/1826
"Elurikkus linnakeskkonnas- bioloogilise mitmekesisuse otsingul" õppeprogramm/praktikum lasteaedadele.

Õppeprogrammi rahastamine lasteaedades olevate lastele.

Rene Kaur

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Projekti eesmärgiks on tutvustada bioloogilist mitmekesisust linnaruumis, mis on üks olulisi elukvaliteedi näitajaid. Loodus on hämmastav ressurss ja suurepärane abivahend, mida tuleb hoida ja väärtustada. Projekti raames õpivad 5-7 aastased lapsed tundma nii taime-, looma-, linnu kui putukaliike. Läbi uurimusliku õppe ja arendades koostööoskust, oskavad lapsed märgata ja hoida linnaloodust, mis on elupaigaks väga paljudele liikidele.

# data[].attributes.attachment_link.description
Projekti eesmärgiks on tutvustada bioloogilist mitmekesisust linnaruumis, mis on üks olulisi elukvaliteedi näitajaid. Loodus on hämmastav ressurss ja suurepärane abivahend, mida tuleb hoida ja väärtustada. Projekti raames õpivad 5-7 aastased lapsed tundma nii taime-, looma-, linnu kui putukaliike. Läbi uurimusliku õppe ja arendades koostööoskust, oskavad lapsed märgata ja hoida linnaloodust, mis on elupaigaks väga paljudele liikidele.

# data[].attributes.body
Bioloogilise mitmekesisuse koolitus Valgamaal
https://eestimetsad.ee/uritused/bioloogilise-mitmekesisuse-koolitus-valgamaal/

Rene Kaur

# data[].attributes.attachment_link.title
Bioloogilise mitmekesisuse koolitus Valgamaal " Ühinenud Metsaomanikud MTÜ

# data[].attributes.body
Äripäeva raadios oli fookuses Lidli kaupade valiku, mis on suuresti õiglase kaubanduse poolt.

Carmen Loime

# data[].attributes.attachment_link.title
Fookuses: Lidl toob ülisuure valiku õiglase kaubanduse tooteid, kuid mis on nende märgiste taga? by Äripäeva raadio

# data[].attributes.attachment_link.description
Äripäeva raadiosaates Fookuses rääkisime õiglasest kaubandusest, vastutustundlikust tootmisest ja -tarbimisest. Milline lugu peitub tegelikult Fairtrade´i märgise taga? Saates oli külas MTÜ Mondo vastutustundliku tarbimise valdkonnajuht Kristina Mänd. 
Saatejuht Liis Amor.
Saadet toetab Tallinna Sadam.

# data[].attributes.body
Antud teemat õpetatakse gümnaasiumis. Üldjuhul on see teema põoimitud geograafia õppeprogrammiga, mis läbitakse 10. klassis.

Carmen Loime

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Õiglane kaubandus ehk inglise keeles fairtrade, tähendab vähem arenenud riikide kaupadele pakkuda turul paremaid tingimusi.

Õiglase kaubanduse süsteemis kaubeldakse nn arengumaade toodetega, nt kohv, kakao, tee, banaanid, suhkur, lilled, šokolaad, puuviljad, puuvilla- ja kosmeetikatooted. Väiketootjad on maailmaturu hindade kõikumiste eest kaitsetud, peavad müüma oma toodangut suurtele kokkuostjatele väga madala hinnaga. Saadud tasu ei pruugi katta tootmis- ja elamiskulusid. Õiglase kaubanduse puhul sõlmitakse väiketootjatega pikaajaline leping ja makstakse miinimumpalgast kõrgemat tasu. Tootjad peavad järgima keskkonnanõudeid ja seadusi, ei tohi kasutada lapstööjõudu. Õiglase kaubandusega on ühinenud 2012.aastaks 66 riigi 1,2 miljonit tootjat.

Õiglase kaubanduse osatähtsus 2011:

Õiglase kaubanduse Õiglase kaubanduse sertimissüsteem loodi 1990.a., sellega tegeleb organisatsioon FLO.

2011 aasta suurimad õiglase kaubandusega tegelevad maad:

Kõige suurema käibega õiglased kaubad on kohv ja banaanid, UK jaekett Sainsbury müüb ainult selliseid banaane, millel on fairtrade märk. Need banaanid on pärit Kariibi mere Dominica ja Saint Lucia saartelt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Õiglane kaubandus ehk inglise keeles fairtrade, tähendab vähem arenenud riikide kaupadele pakkuda turul paremaid tingimusi. Õiglase kaubanduse süsteemis kaubeldakse nn arengumaade toodetega, nt kohv, kakao, tee, banaanid, suhkur, lilled, šokolaad, puuviljad, puuvilla- ja kosmeetikatooted. Väiketootjad on maailmaturu hindade kõikumiste eest kaitsetud, peavad müüma oma toodangut suurtele kokkuostjatele väga madala hinnaga.

# data[].attributes.body
Ettevõtetel on võimalik ennast harida ning taotleda enda ettevõtele õiglase kaubanduse sertifikaati.

Leidsin ka koolituse võimaluse: https://maailmakool.ee/oiglase-kaubanduse-koolitused-opilastele/

Carmen Loime

# data[].attributes.attachment_link.description
Õiglase kaubanduse sertifiteerimissüsteemil on kahe kümnendi vanune ajalugu. Alates 1997. aastast on õiglase kaubanduse kriteeriumid tootmisele ja kauplemisele üleilmselt ühtlustatud. Need standardid on välja töötanud rahvusvaheline õiglase…

# data[].attributes.body
Raamat "OHUD SOOME LAHELE. MEREPRÜGI JA OHTLIKUD JÄÄTMED"

Sihtgrupp:
1-3 klass I kooliaste

4-6 klass II kooliaste

7-9 kl III kooliaste

Gümnaasium

Täiskasvanud

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/ohud-soome-lahele-mereprugi-ja-ohtlikud-jaatmed

Teddy Tammik

# data[].attributes.attachment_link.title
OHUD SOOME LAHELE. MEREPRÜGI JA OHTLIKUD JÄÄTMED | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.attachment_link.description
Teabematerjal on pühendatud ohtudele Läänemeres ja selle tundlikumale osale - Soome lahele. Inimese tegevus kahjustab Soome lahe seisundit. Maismaalt tulevate kahjulike ainete ja prügi hulk hakkas tõusma pärast Teist maailmasõda, kui arenes kiiresti tööstus ja põllumajandus. Kasvavates ühiskondades suurenev energiavajadus peegeldub meretranspordi hulkade suurenemises, mis toob kaasa probleemid võõrliikidega ja õlireostuse ohu.

# data[].attributes.body
Õppeprogramm "Vee puhastamine"

4-6 klass II kooliaste

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/vee-puhastamine

Teddy Tammik

# data[].attributes.attachment_link.description
saab ülevaate vee puhastumisest looduses ja puhastamisest veetöötlusjaamas; saab ülevaade reoveepuhastamise etappidest ja selgitab, millised ained ei tohiks reovette sattuda; mõistab ja selgitab vee kaitsmise vajadusi.

# data[].attributes.body
Veetöötlusjaamade ja reoveepuhastite operaatorite koolitus

https://envir.ee/uudised/veetootlusjaamade-ja-reoveepuhastite-operaatorite-koolitus

Teddy Tammik

# data[].attributes.attachment_link.description
Keskkonnaministeeriumi tellimusel korraldab OÜ aqua consult Baltic aastatel 2021-2023 veetöötlusjaamade ja reoveepuhastite operaatorite koolitusi.

# data[].attributes.body
Koomiksisari Eesti elurikkusest "Rikas elu"

Lasteaed

1-3 klass I kooliaste

4-6 klass II kooliaste

7-9 kl III kooliaste

Gümnaasium

Täiskasvanud

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/koomiksisari-eesti-elurikkusest-rikas-elu

# data[].attributes.attachment_link.title
Koomiksisari Eesti elurikkusest "Rikas elu" | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.attachment_link.description
Mõte koomiksisarjast, mis tutvustaks Eesti elurikkust ja selle hoidmise olulisust, sündis lustlikus meeleolus Tartu loodusmaja pilvetoas. Idee võttis kuju, sai piirjooned ja kujunes projektiks, mida otsustas toetada SA Keskkonnainvesteeringute Keskus. Andekas koomiksijoonistaja ja karikaturist Ott Vallik andis koomiksi peategelastele mägrale ja rasvatihasele kuju ja iseloomu ning seadis nad humoorikal moel meie elurikkust avastama.

# data[].attributes.body
Kliimamuutused, polaarloomad ja meie

1-3 klass I kooliaste, mõeldud õpetajatele

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/kliimamuutused-polaarloomad-ja-meie

Rauno Ruus

# data[].attributes.attachment_link.title
Kliimamuutused, polaarloomad ja meie | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunnikavad on mõeldud I kooliastmele (sobivad eelkõige 2.-3. klassile, aga ka 4.-5. klassile ja alusharidusele). Kõik tegevused on kasutatavad ka eraldi ning neid saab mugandada vastavalt vajadustele ja võimalustele.

# data[].attributes.body
Raamat "Porgand Piia seiklused"

Lasteaed

1-3 klass I kooliaste

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/porgand-piia-seiklused

Rauno Ruus

# data[].attributes.attachment_link.title
Porgand Piia seiklused | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.attachment_link.description
Porgand Piia seiklused (40 lk, 2021) räägib loo porgandist nimega Piia - millises keskkonnas ja kuidas ta kasvab. Samuti annab raamat infot ja praktilisi juhiseid, kuidas märgata ja hoida enda ümber elurikkust ning miks see on vajalik. Praktiline raamat on mõeldud lasteaia õpetajatele ja -lastele, samuti ka algklasside õpetajatele ja õpilastele.

# data[].attributes.body
Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi: Seened õppekogumik.

1-3 klass I kooliaste

4-6 klass II kooliaste

7-9 kl III kooliaste

Gümnaasium

Täiskasvanud

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/seened-oppekogumik

Sandra Liis Olander

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Materjali autor: Külli Kalamees-Pani, Kuulo Kalamees 2013

# data[].attributes.attachment_link.description
Seente õppekogumik sisaldab peatükke seente liigilise mitmekesisusega tutvumiseks ja juhendeid-töölehti seente määramiseks ning seente uurimiseks. Õppekogumik on kättesaadav ka TÜ loodusmuuseumi kodulehel www.natmuseum.ut.ee.

# data[].attributes.body
Keskkonnahariduse konverents teemal ,,Kas putukad võivad meid haigeks teha’’ https://www.youtube.com/watch?v=cbwT4FGqTNY

Kerttu Jõgi

# data[].attributes.body
Karula rahvuspargis toimuv ‘’putukate mitmekesisus’’ õppeprogramm
7-9 kl
III kooliaste
Gümnaasium
Täiskasvanud

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/putukate-mitmekesisus

Kerttu Jõgi

# data[].attributes.body
1. Urmas Tartase koolitus:
https://popseed.ee/aiaplaan/koolitus/veebikoolitus-kuidas-meelitada-aeda-kasulikke-putukaid/

2. Veebikoolitus ,,putukad toiduks ja söödaks’’:
https://www.emu.ee/et/ylikoolist/uudised/sundmused/kalender/2022-01-12/veebikoolitus-putukad-toiduks-ja-soodaks/

Kerttu Jõgi

# data[].attributes.body
Järva-Jaani Gümnaasiumis on teadussuund, mille üheks eesmärgiks on tagada ka keskkonna säilivusvõime. Selle läbi käsitletakse ka veekogude heaolu ja reostust.

https://www.jjaanikool.ee/oppesuunad

Rauno Uusleer

# data[].attributes.body
Programm, mis tegeleb ookeanide puhastamisega ja sealt leitud prügist ilusate ehete tegemisega. See arendab inimeste teadlikust sellest, et meres ja ookeanis leidub endiselt veel meeletutes kogustes prügi. Nende idee on ülesse ehitatud ka vabatahtlikusele.

https://www.4ocean.com/

Rauno Uusleer

# data[].attributes.attachment_link.title
4ocean | The Global Movement to Reduce Plastic + Trash in Our Oceans

# data[].attributes.attachment_link.description
Join the movement to clean up our oceans with 4ocean. Go plastic neutral, buy a bracelet, fund a cleanup, and become a part of the solution.

# data[].attributes.body
"Merel on sada südant ja tuhat nägu".

https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/prugi-teekond-kodust-merre

Rauno Uusleer

# data[].attributes.attachment_link.title
Prügi teekond kodust merre | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.body
Sorteerimiskoolitus lasteaedadele ja algklassidele

https://pakendiringlus.ee/tag/sorteerimise-koolitus/
Jürgen Lumiste

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eesti Pakendiringluses töötavad imelised inimesed, kes tulevad hea meelega koolidesse ja lasteaedadesse, et õpetada lastele sorteerimise põhialuseid!

See on Marija Kruglova - Eesti Pakendiringluse koolitaja ja logistik.

Ta alustas oma kooliturneed 2022. aasta septembris ning on läbi käinud pea 100 Tallinnas ning selle lähiümbruses asuvat haridusasutust.

„Kuna ma väga armastan töötada lastega ja saan sellest protsessist hästi palju rõõmu ja positiivset energiat, siis alati üritan anda oma parima - minu loengud ei ole igavad ja monotoonsed: meil on lastega palju lärmi, naeru, liikuvust ruumis, naeratamist, kallistamist, patsu andmisi ja sooja atmosfääri," võttis Marija lühidalt kokku oma loenguid lastele. „Õpetamis- ja õppimisprotsessis tuleb alati läheneda asjale originaalselt ning rääkida nii-öelda laste keeles: pakendeid tutvustades võrdlen näiteks klaasi- ja alumiiniumpurke surematute superkangelastega, sest nagu me kõik teame - klaas ja alumiinium on 100% ümbertöödeldav," ütles Marija.

„Meil on lastega avatud dialoog - püüan alati anda kõikidele väikestele uudishimulikele oraatoritele sõna ja kuulan alati ära ka nende tähtsat ekspertarvamust - just lapsi ära kuulates saame aru, kuidas õppeprotsessi neile oluliselt huvitavamaks teha."
Kuidas Marija lastele sorteerimist õpetab?
Loengutes on mul kaasas sorteerimiskapp, mille sisse õpime läbi hariva mängu üheskoos pakendeid liigiti koguma. Mängu lõpuks on lastel selge, mis materjalist üks või teine pakend koosneb ning mis saab lõpuks sorteeritud pakenditega.
Kuidas lapsed teema vastu võtavad?
Sorteerimine võetakse vastu alati suure rõõmuga ja huviga ning tagasiside on alati olnud väga positiivne. Kuna tegemist on väga kaasava õppeprotsessiga, tunnevad lapsed alati rõõmu, et nad saavad midagi ise proovida, käsitseda, teha.

Ühed kõige tublimad ja õppeprotsessist enim huvitatud lapsed on HEV-lapsed (hariduslike erivajadustega lapsed). Minu silmis on nad kõige tavalisemad väikesed lapsed, kes vajavad natuke rohkem tähelepanu, järjepidevust ja kalli.
Kui palju on lastel eelteadmisi ja mis on nende jaoks täiesti uus?
Eelteadmised on erinevad. Väga selgelt eristuvad teistest need lapsed, kelle kodudes on jäätmete sorteerimine tavapärane nähtus: nad aitavad oma eakaaslasi ning räägivad, miks peab jäätmeid liigiti koguma ning mis neist edasi saab.

Kui lastevanemad ei kogu kodus jäätmeid liigiti, siis on laste seas õpetamist muidugi rohkem, kuid loodetavasti lastele jagatud sorteerimisanumate kleebised aitavad ka lastevanemaid huvituda rohkem liigiti kogumisest ning leida kleebistele õige rakendus, alustamaks samm-sammult samuti jäätmete sorteerimisega.
Kuidas haridusasutused saaksid mind enda juurde kutsuda?
Tuleb lihtsalt Pakendiringlusega ühendust võtta ning koolituses kokku leppida! Minu kontaktid on samuti leitavad meie koduleheküljel. Teeme üheskoos Eesti jäätmevabaks ja ühiskonda keskkonnateadlikuks!

# data[].attributes.attachment_link.title
sorteerimise koolitus Archives - Eesti Pakendiringlus

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti Pakendiringluses töötavad imelised inimesed, kes tulevad hea meelega koolidesse ja lasteaedadesse, et õpetada lastele sorteerimise põhialuseid! See on Marija Kruglova - Eesti Pakendiringluse koolitaja ja logistik. Ta alustas oma kooliturneed 2022. aasta septembris ning on läbi käinud pea 100 Tallinnas ning selle lähiümbruses asuvat haridusasutust.

# data[].attributes.body
Erinevad flaierid, infovoldikud ja juhised.
Informeerivad veebilehed.

https://ragnsells.ee/kuukiri/biojaatmete-sorteerimine/

Jürgen Lumiste

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Igal aastal tekib Eestis 120-130 tonni biojäätmeid, millest kõigest 30% läheb ringlusesse ning ülejäänud 70% prügilasse või põletamisele. Biojäätmete sorteerimine on oluline keskkonnasõbralik tegu, kuid ometi tekitab see ka omajagu küsimusi. Seetõttu kogusime kokku ja anname vastused kümnele populaarsemale küsimusele biojäätmete sorteerimise kohta

Mida tohib biojäätmete mahutisse panna?

Puu- ja köögiviljad ning nende koorimisjäägid, pagaritooted (leib, sai jmt), liha- ja kalajäätmed, kohvi- ja teepuru koos paberfiltriga, pabermassist munakarbid, majapidamispaber ja pabersalvrätid, toataimed (sh muld ja lõikelilled).

Mida ei tohi biojäätmete mahutisse panna?

Vedelikud (piimatooted, supid, toiduõli jms), tolmuimejakotid, kiletatud/vahatatud pinnaga paber, ühekordsed toidunõud ja -pakendid (ka biolagunevad), tekstiil ja nahk, suitsukonid, metall-, plast- ja klaaspakendid, ohtlikud jäätmed.

Kas igasugust munakarpi, majapidamispaberit ja salvrätti võib biojäätmete mahutisse visata?

Biojäätmete hulka tuleks vältida kiletatud toodete ja läikiva pinnaga paberi (nt perioodika) viskamist.

Kas biolagunev pakend komposteeritakse?

Kui koduses kompostris biolagunevad pakendid, sh munakarbid, pikapeale lagunevad siis tööstuslikus protsessis need üldjuhul sõelutakse välja. Miks?

Taolistele biotoodetele antakse normatiividega teatud komposteerumise ajad, näiteks 90 või 180 päeva. Samas tööstuslikult toodetakse kompost valmis 30 päevaga, mis tähendab, et need tooted ei jõua ära laguneda. On siiski olemas juba ka tehnoloogiad, mis võimaldavad biolagunevaid pakendeid tööstuslikult kompostida, ent need on siiski veel vähelevinud.

Kas biotoormel valmistatud pakendil on üldse mõtet?

Biopakend baseerub valdavalt suhkrurool või maisil. Selle eelis on, et lagunemisel ei tekita see mikroplaste. Viimase 50 aastaga on ainuüksi ookeanitesse sattunud ca 165 miljonit tonni plasti. Selle plasti lagunemine võtab aega 500-1000 aastat, küsimus on: kas ookeanite ökosüsteem peab sellele vastu?

Päeva lõpuks ei ole aga küsimus selles, kas eelistada biotoormel pakendit, vaid lahendus on hoopis selles, et inimesed peavad oluliselt rohkem kasutama korduvakasutatavat pakendit.

Kas biolagunev pakend läheb olme- või biojäätmetesse?

Pigem soovitame selle panna siiski olmejäätmetesse, kus see suunatakse edasi põletamisele.

Kuidas on kõige õigem viis biojäätmed mahutisse panna - kas tavalises prügikotis, biolagunevas kotis või hoopis ilma kotita?

Parim, mida teha saad, on panna need lahtiselt biokonteinerisse ja kilekott visata olmejäätmetesse. Kasutada võib ka biolagunevaid või paberist kotte. Kui ostate biolagunevaid kotte, jälgige, et need oleksid 100% taimsest toormest. Kindlasti ei tohi jäätmeid konteinerisse panna tavalises kilekotis (sest see ei lagune) ega läbipaistmatus/mustas kotis (tekib kahtlus, et tegu on olmejäätmetega ning neid ei võeta kaasa). Kuidas biokotid teineteisest täpsemalt erinevad ja millist valida, loe täpsemalt siit.

Mis saab kui biojäätmete sees on kilekott?

Suuresti saab kilekotid hiljem tootmisprotsessi käigus kätte ja valdavalt sõelutakse need välja. Plastkottide mure on aga selles, et mehaanilise töötlemise käigus võivad tekkida mikroplastide tükid, mida ei õnnestu kompostmullast kätte saada. Näiteks kui biojäätmetest toota mulda ja sinna sisse tekivad mikroplastide tükid, siis paraku võivad need sattuda pinnasesse (loe: loodusesse) ja sealt edasi toiduahelasse. Seega on parim kallata biojäätmed lahtiselt biokonteinerisse (juhul, kui konteiner on kotiga vooderdatud) või kasutada biolagunevaid kotte, mis komposteeruvad lõpuni ega jäta loodusesse kahjulikke jääkaineid.

Mida tähendab biopõhine, biolagunev ja kompostitav?

Biopõhine - viitab materjalile, mis on saadud taimsest toormest. Põhiliselt on selleks mais ja suhkruroog. Kõik biopõhised tooted ei ole aga automaatselt biolagunevad, sest neid on sageli segatud ka muude materjalidega.

Biolagunev - see on väga lai mõiste, sest varem või hiljem lagunevad kõik materjalid. Viimastel aastatel kasutatakse mõistet üha enam turunduses, viidates justkui keskkonnasõbralikule tootele, ent paraku on see sageli eksitav. Kui taimne toore on segatud plastikuga, jääb viimane siiski loodusesse ning võib lõpuks toiduahelasse sattuda. Niisiis on biolaguneva toote puhul oluline teada, millises keskkonnas lagunemine toimub, kui kaua see aega võtab ning mis sellest järele jääb.

Kompostitav - ei tohi sisaldada keemilisi lisaaineid, mis lagunemisel loodusesse satuksid. Kompostitavad tooted on täielikult biolagunevad ning omavad vastavat märgist.

Mida biojäätmetega peale konteineri tühjendamist tehakse?

Biojäätmed on taaskasutatava materjalina väga hea tooteliik, millest saab teha väga erinevaid asju. Näiteks saab sellest toota biogaasi, mida saab omakorda kasutada autokütusena. Kõige levinum variant on see, et sellest tehakse komposti, mille omakorda saab uuesti suunata ringlusse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Biojäätmete sorteerimine - 10 vastust enamlevinud küsimustele - Ragn-Sells

# data[].attributes.attachment_link.description
Igal aastal tekib Eestis 120-130 tonni biojäätmeid, millest kõigest 30% läheb ringlusesse ning ülejäänud 70% prügilasse või põletamisele. Biojäätmete sorteerimine on oluline keskkonnasõbralik tegu, kuid ometi tekitab see ka omajagu küsimusi.

# data[].attributes.body
Vabatahlikud õppeprogrammid ja koolitused koolidele ja ettevõtetele.

Jürgen Lumiste

# data[].attributes.body
Vee- ja keskkonnatehnika alased koolitused
https://adapter.ee/teenus/vee-ja-keskkonnatehnika-alased-koolitused/

Julia Litovskihh

# data[].attributes.body
Ajaleheartikkel toidukaost

https://majandus.postimees.ee/7615759/tohutu-raiskamine-pered-viskavad-aastas-pea-500-euro-eest-toitu-ara

Keskmine Eesti pere viskab igal aastal ära 330 euro väärtuses toitu, selgub Rimi värskest uuringust. Lastega peredes on toidukadu veelgi suurem – 438 eurot aastas. Enam kui kolme liikmega pered viskavad igal aastal ära keskmiselt 504 euro väärtuses toitu.

Kaisa Kamm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lätis viskavad pered aastas keskmiselt ära 336 ja Leedus koguni 383 euro väärtuses toitu. Ka seal on toidukadu suurem lastega ja enam kui kolmeliikmelistes peredes.

​​56 protsendi Eesti perede igakuine toidu eelarve on kuni 400 eurot, 44 protsendil peredest aga enam. Suuremad on kulutused toidule lastega peredes, kõrgema sissetulekuga leibkondades ja enam kui kolm pereliikmega peredes.

"Pea ⅔ vastanutest tunnistab, et peab toiduraiskamise vähendamist oluliseks, aga tegelikult selleni ei jõuta," sõnas Rimi vastutustundliku ettevõtluse juht Katrin Bats.

Keskmine pere viskab kuus ära 27,5 euro väärtuses toitu - praegu on aga paljude perede jaoks iga kokkuhoitud euro olulisem kui kunagi varem, nentis Bats. "Toidukao arvelt raha säästmine on kindlasti üks lihtsamaid viise pere eelarve kontrolli all hoida. Kui eelarve polegi probleem, tasub mõelda sedapidi, et selle raha eest saab juba 3-liikmeline pere näiteks kinno minna," toob ta näite.

Umbes ¾ äravisatavast toidust on poolfabrikaadid ja pakendatud toidud, ülejäänu moodustavad puu-ja köögiviljad, leiva- ja saiatooted, liha ning piimasaadused.

5 protsenti igast supipotist ning 4 protsenti kodus valmistatud köögiviljast ja pudrust rändab prügikasti.

Toidu äraviskamise peamiseks põhjuseks on selle riknemine. Uuringute kohaselt saavad pered toidu raiskamist vähendada, muutes tarbimis- ja toiduvalmistamisharjumusi, näiteks jälgides juba kaupluses toodete realiseerimisaegu, vähendades kokkamisel tekkivaid ülejääke ning tõstes pereliikmetele sobivas suuruses toiduportsjoneid, mis ka ära süüakse.

Üle maailma läheb umbes 14 protsenti toodetavast toidust kaduma tootmisahelas - saagi korjamise ja jaekapluse vahel. Raisku läheb aga 17 protsenti globaalsest toidutoodangust, sellest enim, 11 protsenti peredes, toitlustusettevõtetes 5 protsenti ja ülejäänu jaekaubanduses.

Uuring viidi kolmes Balti riigis läbi augustis. Igas riigis vastas küsimustele üle 800 inimese vanuses 18-69 aastat.

29. septembril tähistab maailm ÜRO toidukao ja -raiskamise vastase võitluse päeva. Sel päeval pööratakse tähelepanu võimalustele toidukao ja -raiskamise vähendamisele. Kaduma ja raisku läinud toidu töötlemisele kulub umbes 38 protsenti kogu globaalses toidusüsteemis kasutatavast energiast.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tohutu raiskamine ⟩ Pered viskavad aastas pea 500 euro eest toitu ära

# data[].attributes.attachment_link.description
Lätis viskavad pered aastas keskmiselt ära 336 ja Leedus koguni 383 euro väärtuses toitu. Ka seal on toidukadu suurem lastega ja enam kui kolmeliikmelistes peredes. ​​56 protsendi Eesti perede igakuine toidu eelarve on kuni 400 eurot, 44 protsendil peredest aga enam. Suuremad on kulutused toidule lastega peredes, kõrgema sissetulekuga leibkondades ja enam kui kolm pereliikmega peredes.

# data[].attributes.body
https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/toidu-eluring

SIHTGUPP:
4-6 klass II kooliaste

7-9 kl III kooliaste

Gümnaasium

Täiskasvanud

Toiduraiskamine ja toidujäätmete teke on muutumas globaalse soojenemise kõrval üheks suurimaks keskkonnaprobleemiks. Mis on probleemi olemus, millest on mure alguse saanud ning kuidas saame olukorda parandada? Programmis õpime hindama inimtegevuse mõju looduskeskkonnale, lahkame toiduraiskamise tekkepõhjuseid ning leiame toidujäätmete probleemile lahendusi.

Kaisa Kamm

# data[].attributes.body
https://keskkonnaharidus.ee/et/oppematerjalid/juhendmaterjal-toidujaatmete-ja-toidukao-valtimine-ja-vahendamine-koolides

Juhendmaterjali eesmärk on tõsta õpilaste, koolitoitlustajate ja koolisööklate töötajate teadlikkust toidujäätmete ja toidukao vältimise ja vähendamise võimalustest, mis aitab neid suunata toidujäätmete teket vähendama.

Suunatud:

1-3 klass I kooliaste

4-6 klass II kooliaste

7-9 kl III kooliaste

Gümnaasium

https://tarbitoitutargalt.ee/toidukaost/

Kaisa Kamm

# data[].attributes.attachment_link.title
Juhendmaterjal: Toidujäätmete ja toidukao vältimine ja vähendamine koolides | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.attachment_link.description
Juhendmaterjal valmis Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse (SEI Tallinn) ja Keskkonnaministeeriumi koostöös. Juhendmaterjali loomist toetas SA Keskkonnainvesteeringute Keskus. Materjali on koondatud muuhulgas "Kokkame koos!" kampaania jooksul kogutud laste ja koolikokkade kogemused ja tagasiside.

# data[].attributes.body
https://keskkonnaharidus.ee/et/oppeprogrammid/soodavad-ja-murgised-taimed

Programm "Söödavad ja mürgised taimed", mille viivad läbi Keskkonnaameti keskkonnahariduse spetsialistid

- Gerel Normak

# data[].attributes.attachment_link.title
Söödavad ja mürgised taimed | Keskkonnaharidus

# data[].attributes.body
Tallinna Mustamäe Gümnaasiumi Keskkonna- ja loodussuund.
,,Keskkonna-ja loodussuuna edukalt lõpetanutel on hea ettevalmistus õpingute jätkamiseks kõrgkoolides keskkonna, looduse ja meditsiiniga seotud erialadel ja suurepärased eeldused tööalaseks toimetulekuks ning karjäärivalikuks.''
- https://mg.edu.ee/lk/oppesuund_L
Merli Saalits

# data[].attributes.body
Koolitusprogramm “Zero waste saadiku koolituse õppekava” https://xn--teemerasihtasutus-uqb.ee/wp-content/uploads/2022/06/ZW-saadiku-oppekava_valmis.pdf

Liis Mändmets

# data[].attributes.body
Ringmajanduse koolitus ettevõtetele Tallinnas https://ekja.ee/et/ringmajanduse-koolitus-tallinnas/

Ingrid Prii