# data[].attributes.body
jopa045

# data[].attributes.body
Maalajit: Moreeni ja savi
Ravinteiden määrä: Kohtalainen
Tyyppilajeja: Pohjakerroksessa on monia sammalia mutta eniten kerrossammalta. Jäkäliä kasvaa lähinnä kivien ja kantojen päällä. Kenttäkerroksessa hallitsevin laji on mustikka mutta siellä on myös monia muita eri lajeja esim. Oravanmarjaa, vanamoa, metsätähtiä ja kallioimarretta. Hallitsevin puulaji on kuusi mutta siellä on myös muita puulajeja esim. Haapaa ,koivua, mäntyä, katajaa ja pihlajaa.
Ellen 8C
Aino 8
Timo 8C

# data[].attributes.body
Maalajit: Hiekka ja sora

Ravinteiden määrä: vähäravinteinen

Tyyppilajeja: mänty, kanerva, puolukka, metsälauha, jäkälät, kultapiisku, metsätähti, kangasmaitikka, kuusi rauduskoivu

# data[].attributes.body
Maalaji: Multa
Ravinteiden määrä: Runsas ravinteiden
Pohjakerros: Lehväsammal
Kenttäkerros: sinivuokko,
valkovuokko,
saniaiset,
kielo,
ketunleipä
Pensaskerros: taikinamarja
Puukerros: jalopuut,
kuusi,haapa,
Rauduskoivu

Taika,Saara,Mirjam,
Leevi  8C

# data[].attributes.body
Maalaji: multa
Paljon ravinteita
Tyyppilajit:
pohjakerros: sammal
Kenttäkerros: Valko- ja sinivuokko, käenkaali, metsäalvejuuri
Puukerros: tammi, vaahtera, kuusi, rauduskoivu, taikinamarja

# data[].attributes.body
Maalaji: moreeni ja savi
Ravinteiden määrä: tuoreessa kangasmetsässä on paljon ravinteita, mutta lehdossa on enemmän.
Pohjakerros: paljon sammaleita. Vallitseva sammallaji on kerrossammal.
Kenttäkerros: paljon mustikkaa, oravanmarjaa, saniaisia, maitikkaa, metsätiä ja metsäimarretta
Puukerros: vallitseva puulaju on kuusi. Tuoreissa kangasmetsissä
on myös lehtipuita  kuten haapaa. Siellä on myös katajaa.
Tekijät: TUA, MAIA JA LUKA

# data[].attributes.body
Maalaji: moreeni ja savi
Ravinteiden määrä: paljon ravinteita. Ei yhtä paljon kuin lehdolla
Pohjakerros: sammalet esim. kerrossammal ja kynsisammal.
Kenttäkerros: esim. Mustikka, metsävanamo, kallioimarre, metsäkastikka.
Puukerros: eniten on kuusia lisäksi tuore kangasmetsässä kasvaa myös haapaa, mäntyä ja pihlajaa.

# data[].attributes.body
Maalajit: sora ja hiekka
Ravinteiden määrä: ravinteita on vähän koska niitä vapautuu kasvien käyttöön hitaasti.
pohjakerros: sammali ja jäkäliä
Kenttäkerros: kanerva, puolukka, kultapiisku, maitikka ja metsä lauha
Puukerros: pää laji on mänty mutta kasvaa myös kuusia ja raudus koivuja
Mea, Ulle ja Helmi

# data[].attributes.body
Maalaji: moreeni ja savi
Ravinteita on paljon mutta ei yhtä paljon kuin lehdolla
Pohjakerros: esim. Kerrossammal ja kynsisammal.
Kenttäkerros: esim. Metsäkastikka, kallioimarre, mustikka, metsävanamo ja kielo.
Puukerros: yleisin puu on kuusi, lisäksi tuoreessa kangasmetsässä kasvaa mäntyä, haapaa, koivuja.
Tekijät: Kristo, Nia ja Pauli

# data[].attributes.body
Maalaji:moreeni
Ravinteiden määrä:hyvin ravinteikas muttei yhtä ravinteikas kun lehto
Pohjakerros:sammalpersikka ja jäkälät
Kenttäkerros:mustikka, kieli, metsätähti ja ketunleimä
Yleisin puu:kuusi

# data[].attributes.body
Maalaji: moreeni
Ravinteiden määrä: paljon
Pohjakerros: erilaisia sammalia
Kenttäkerros: mustikka,oravanmarja,ketunleipää
Pensaskerros: kataja ja pihlaja
Puukerros: kuusi,koivu,haapa ja mänty
TEKIJÄT KIRSTI, JULIUS M, LAURA

# data[].attributes.body
Metsätyyppi: Lehto
Maalaji: Multa
Ravinteiden määrä: Paljon, multa on hyvin ravinteikasta.
Eri kerrosten tyyppilajeja: Pohjakerros: lehväsammal
Kenttäkerros: ruohovartisia kasveja kuten; sudenmarja, kielo, käenkali eli ketunleipä, sinivuokko, valkovuokko.
Saniaisia; metsäkorte, kallioimarre, metsäimarre, riidenlieko.
Puukerros: kuusi, jalolehtipuut kuten, vaahtera, tammi, lehmus, saarni ja jalava

# data[].attributes.body
Metsätyyppi:
kuiva kangasmetsä
Maalaji:
Sora ja hiekka
Ravinteiden määrä:
Vähä ravinteinen
Eri kerrosten tyyppilajeja:
Pohjakerros:
Poron jäkälä ja seinäsamml
Kentäkerros:
Puolukka,kanerva ja metsälauha
Pensäskerros:
Kataja
Puukerros:
Mänty, kuusi ja raudaskoivu

Julius Knopp 8D
Miika Rissanen 8D
Janella Raeske

# data[].attributes.body
Lehtometsät syntyvät runsasravinteisille ja kosteille alueille. Lehdoissa yleensä on pohjakerroksena hyvin runsasravinteinen multa. Lehdoissa on hyvin vähän sammalia puiden rungoilla. Yleisimpiä ruohovartisia kasveja ovat sini-ja valkovuokko, käenkaali, kielo ja sudenmarja. Lehdoissa yleisiä puita ovat lehmus, saarni ,vuorijalava, vaahtera ja tammi

# data[].attributes.body
Suomen yleisin metsätyyppi.
Paljon ravinteita
Maalaji: moreeni
Pohjakerros: sammalia
Kenttäkerros: mustikka, oravanmarja, metsämaitikka ja kevätpiippo
Pensaskerros: paljon puuntaimia, pihlaja ja kataja
Puut: kuusi, mänty, koivu ja haapa
Usein sekametsä.

Oliver, Emilia ja Sonja 8

# data[].attributes.body
Tuore kangasmetsä
-Moreeni ja savimaa
-Ravinteikas
Varvut,sammaleet,puut,heinät
Felix ja Oona

# data[].attributes.body
Maalaji on hiekka tai sora. Ravinteita on vähän. Tyyppilajit ovat: jäkälät ja sammaleet ovat pohjakerroksessa. Kenttäkerroksessa on varvut esim. puolukka ja kanerva ja metsälauha. Puukerroksessa on mänty ja pihlaja ja rauduskoivu ja kuusi. Oona K, Jirka ja Benjamin

# data[].attributes.body
Lehtometsät syntyvät runsasravinteisille ja kosteille paikoille. Lehdossa on yleensä runsasravinteinen multa pohjakerroksena. Lehdoissa on vähän sammalia ja jäkäliä puiden rungoilla. Ruohovartisia kasveja on yleensä Sini- ja valkovuokko, Käenkaali, Sudenmarja. Lehdossa puita ovat Metsälehmus, Saarni, Tammi, Vaahtera ja Vuorijalava. Tekijät: Tessa, Johannes ja Taneli