# data[].attributes.headline
Posti vakuuttaa:Jouluposti saadaan perille ennen joulua

# data[].attributes.subject
Posti vakuuttaa:Jouluposti saadaan perille ennen joulua

# data[].attributes.body
www.ksml.fi/kotimaa/Posti-vakuuttaa-jouluposti-saadaan-perille-ennen-joulua/892368 Otsikko sai jo hymähtämään viime aikaisten postilähetyksiä koskevien uutisointien valossa.  Sanomalehti Keskisuomalainen on kuitenkin haastatellut Postin jakelujohtaja Juhani Vuolletta, joka vakuuttaa, että 14.12. mennessä lähetetyt edullisemmat joulukortit ja viimeistään 21.12. lähetetyt ykkösluokan kortit ennättävät jouluksi vastaanottajalle. Tiedon luotettavuutta puolustaa julkaisu sanomalehdessä, Postin jakelujohtajan haastattelu ja lupauksen lunastamiseksi varmistukset lisäkuljetuksilla ja "muilla erikoisjärjestelyillä". Kuitenkin on täysin mahdotonta olla 100 % varma siitä, että kummitädille lähetetty joulukortti saapuu perille ennen joulua (tai sen jälkeenkään)

Merja Laitinen

# data[].attributes.body
https://www.google.fi/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=3&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiw64TNxezQAhXC_iwKHRbUBYMQFggjMAI&url=http%3A%2F%2Fwww.hs.fi%2Fruoka%2Fart-2000002879431.html&usg=AFQjCNGtiQx7Buwwg7ymG10Qxf6tlgtxZA&bvm=bv.141320020,d.bGg
Artikkelissa esitellään nyhtökauran keksijät,  heidän koulutustaustansa, perheet ja myös kuvat.
Luotan artikkelin todenperäisyyteen. Toimittaja Katri Kallionpään artikkeleita olen usein lukenut Hesarista.

Auli Keskisaari

# data[].attributes.body
http://www.menaiset.fi/artikkeli/ajankohtaista/menitko_uskomaan_rasistiseen_nettihuhuun_nain_tunnistat_vaaran_tiedon
- valitsin tämän artikkelin monien joukosta siitä syystä, että se oli selkeän lohdullinen
- kenen aika ja resurssit riittävät tarkistamaan kirjoittajaa, julkaisijaa, muita tiedotuskanavia, lähteitä tai sivustoja varmistuakseen kunkin uutisoinnin todenperäisyydestä
- ei hätää, kyseisen artikkelin mukaan Suomesta löytyy juristi Saku Timonen, joka taistelee feikkiuutisia vastaan tappouhkaustenkin uhalla
http://www.menaiset.fi/artikkeli/ajankohtaista/nettiholynpolya_vastustava_bloggaava_juristi_saku_timonen_kaksi_merkkia
- Saku Timosen mukaan kaksi sääntöä riittää:
1. uutinen on liian hyvä ollakseen totta &
2. uutinen on liian huono ollakseen totta
Näillä ja terveellä järjellä aion pärjätä!

Marianna Turtiainen

# data[].attributes.headline
Tältä näyttää espoolainen metroasema, jonne ei nyt tule yhtään junaa eikä matkustajaa

# data[].attributes.subject
Tältä näyttää espoolainen metroasema, jonne ei nyt tule yhtään junaa eikä matkustajaa

# data[].attributes.body
http://www.iltasanomat.fi/kotimaa/art-2000005001268.html

+ Kyseinen uutinen
vaikuttaa faktauutiselta.
+ Siinä on toimittajan nimi
Kalle Suomi
+ Lehti joka
vastaa uutisesta on
Iltasanomat, joka on
valtakunnallinen julkaisu
+ Otsikko vastaa sisältöä
+ Iltasanomat on
luotettava
tiedonjulkaisija
+ Uutisessa on lisäksi
haastateltu Länsimetro
Oy:n viestintäpäällikkö
Satu Linkolaa sekä
Länsimetro Oy:n
käyttöönottopäällikkö
Timo Hallikaista, mikä
puoltaa uutisen
paikkaansapitävyyttä
+ Uutinen ei ollut
mitenkään sisällöltään
sepitellyn oloinen
+ Länsimetrosta löytyy
myös muita
ajankohtaisia julkaisuja
esimerkiksi Ylen
julkaisema uutinen
johon uutisen sisältöä
voi verrata:
http://yle.fi/uutiset/3-9342428
+ Muita tietoja löytyy mm.
Länsimetron sivustolta
http://www.lansimetro.fi/

Jari Poutiainen

# data[].attributes.body
Uutinen tuntuu luotettavalta. Kirjoittajan nimi on mainittu uutisen lopussa, ja julkaisija on vastuullisena tunnettu sanomalehti. "Trolli"-sana voi herättää intohimoja, mutta muuten uutisen sisältö ei paisuttele eikä liioittele asioita. Uutisen lopussa viitataan Ylen julkaisemaan uutiseen. Vierailu Ylen sivuilla osoittaa, että tiedot ovat useita yksityiskohtia myöten samat kuin Etelä-Saimaassa.
http://www.esaimaa.fi/Online/2016/12/08/Kaupunginjohtaja%20Lintunen%3A%20Trollien%20levitt%C3%A4m%C3%A4%20v%C3%A4%C3%A4r%C3%A4%20tieto%20Imatran%20tragediasta%20ei%20ehtinyt%20levit%C3%A4%20Ven%C3%A4j%C3%A4ll%C3%A4%20laajasti/2016121631934/4

Vertaa: http://yle.fi/uutiset/3-9338311

Anna Eskolin

# data[].attributes.body
Luotettavuus
+ Kirjoittajan nimi on mainittu tämän artikkelin lopussa
+ Artikkelin lopussa on mainittu linkki, joka viitta Turun yliopistoon
+ OAJ:llä on luotettavan julkaisijan maine
+ Otsikko vastaa sisältöä
+ Maalaisjärki ja omat sekä kaverien kokemukset ovat yhdenmukaisia artikkelin kanssa
- outo, vieras, sana (trossi) otsikossa (selitetään erittäin hyvin artikkelissa)
- en löytänyt samasta asiasta muita julkaisuja
Miinuksista huolimatta pidän artikkelia luotettavana lähdekriittisyyden ja medialukutaitoni perusteella.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Turun yliopisto perustaa uuden yksikön tutkimaan työ- ja elinympäristöjen mikrobiologisten, kemiallisten ja fysikaalisten altisteiden mekanismeja.

Yksikkö sai nimensä purjehdustermistöstä: trossi tarkoittaa hinausköyttä, jolla pienikin vene voi hinata ison aluksen pois matalikolta tai muusta vaaran paikasta väljemmille vesille.

Trossin tavoitteena on yhdistää uudet mittausmenetelmät osaksi käypä hoito -suositusten mukaista potilastyötä.

Yksikön tutkijat jalkautuvat sisäilmaongelmista kärsiville työpaikoille esimerkiksi ottamaan vapaaehtoisilta verikokeita, tekemään toksisuustestejä ja mittaamaan keuhkojen toimintaa.

- Kouluissa toiminta on alkamassa, pidemmällä olemme palolaitosten ja sairaanhoitolaitosten kanssa, yksikön vastuuhenkilö professori Tuula Putus kertoo.
Ryhmätason tietoa työterveyslääkärille
Tähän asti sisäilmaongelman kartoittamisessa on edetty lähinnä oirekyselyjen varassa. Trossi pyrkii tuomaan työkalupakkiin lisää varhaisen toteamisen ja riskinarvioinnin keinoja.

- Silloin ei tarvitse jäädä odottamaan ammattitautitutkimusta, jonka tekeminen maksaa noin 10 000 euroa. Työterveyshuollolle on apua ryhmätason oiretiedosta, eikä jokaisen oireilevan työntekijän tarvitse käydä erikseen työterveyslääkärin juttusilla, Putus kuvaa.

Ongelmat voidaan ratkaista nopeammin, kun työterveyslääkäri saa täsmätietoa siitä, kuinka monta astmaatikkoa koulussa on ja missä luokkahuoneissa oppilaat ja opettajat oireilevat.

Yksiköllä on käytössään myös uusi seulontatesti (E. coli lux), joka mittaa, onko pöly toksista vai ei.

- Kouluissa testi auttaa erottelemaan lievemmin ja rankemmin vaurioituneet kohteet, ja tämä puolestaan auttaa kuntia laittamaan eri tilat kiireellisyysjärjestykseen korjaussuunnittelussa. Testaamme myös uusien korjausratkaisujen vaikuttavuutta, esimerkiksi aktiivihiilimaton käyttöä alapohjan ongelmien korjauksessa, Putus sanoo.
Sisäilmaongelmista seuraa muutakin kuin astmaa ja allergiaa
Tuula Putuksen mielestä Trossin perustaminen on iso edistysaskel, koska Suomessa ei ole ollut aiemmin kliinistä yksikköä sisäilmasairauksien tutkimiseen.

- Meillä on tehty vuosikymmenien ajan laajoja kyselytutkimuksia sekä kokeellista tutkimusta soluviljelmien ja eläinkokeiden avulla. Kliinisistä potilasaineistoista on julkaistu jo yli kymmenen väitöskirjaa, mutta kehitetyt uudet mittausmenetelmät eivät ole siirtyneet osaksi käytännön potilastyötä.

Uusiin menetelmiin kuuluvat esimerkiksi nenälavaatio, indusoitu yskösnäyte ja seerumin tulehdusvasteiden määrittäminen.

Yleensä sisäilmasairauksina on pidetty vain allergiaa ja astmaa, mutta Trossi tutkii myös muita sairauksia.

Viime vuosina astma, kilpirauhassairaudet, suolistotulehdukset ja jotkut reumasairaudet ovat yleistyneet, vaikka tupakointi ja ulkoilman epäpuhtaudet ovat vähentyneet.

- Tätä yhtälöä on kummasteltu. Syitä siihen tutkitaan muissakin maissa, mutta me olemme sisäilmatutkimuksen etulinjassa. Meillä on esimerkiksi sairaanhoitajista yli 14 000 henkilön aineisto, jossa on viitteitä sisäilmaoireiden yhteyksistä esimerkiksi kilpirauhassairauksiin ja reumasairauksiin sekä vahva yhteys astmaan.

Tutkimusyksikkö rahoitetaan pääosin ulkopuolisella tutkimusrahoituksella ja osittain maksullisella palvelutoiminnalla. Palveluihin kuuluu esimerkiksi liikkuva näytteenottoyksikkö, joka ottaa näytteitä työpaikoilla ja muussa rakennetussa ympäristössä

# data[].attributes.attachment_link.title
Trossi helpottaa sisäilmaongelmien kartoitusta - OAJ

# data[].attributes.attachment_link.description
Turun yliopisto perustaa uuden yksikön tutkimaan työ- ja elinympäristöjen mikrobiologisten, kemiallisten ja fysikaalisten altisteiden mekanismeja. Yksikkö sai nimensä purjehdustermistöstä: trossi tarkoittaa hinausköyttä, jolla pienikin vene voi hinata ison aluksen pois matalikolta tai muusta vaaran paikasta väljemmille vesille. Trossin tavoitteena on yhdistää uudet mittausmenetelmät osaksi käypä hoito -suositusten mukaista potilastyötä.

# data[].attributes.body
-Faktat ovat tarkastettavissa muista lähteistä. Saman uutisen toimittajina muualla "oikeita ihmisiä", luotettavia tietotoimistoja (mm. Reuters, STT)
- Tieto ajantasaista, vaikkakin asia on esitetty lyhyesti ja epätarkasti.
-Mitä ikinä ovatkaan "soslinkit:)?
- "Tiettävästi" tapana on yleensä houkutella lukijoita otsikoilla.
-Uutinen ei ollut nyt kuitenkaan sisällöltään sepitettyä

# data[].attributes.body
Tämä artikkeli vaikuttaa luotettavalta. Tämä uutinen on Hesarista ja viittaa Tiede-lehden uutiseen. Uutisessa on kirjoittajan nimi ja artikkelissa mainittu tutkija löytyy ko yliopiston sivuilta. (Eija)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syö kuituja, kehottavat ravitsemussuositukset. Nyt perään voi lisätä: tai sinut syödään sisältäpäin. Mikäli kiltit ja hyödylliset suolistomikrobimme eivät saa tarpeekseen ravintokuituja, ne alkavat natustaa paksusuolen pintaa suojeleva limaa.

Tämä yli 90 päivää vanha arkistoartikkeli kuuluu HS Digi-tilaukseen

Saat HS Mini -tilaajana kokeilla HS Digiä maksutta

Haluatko lukea koko artikkelin?

HS Digi -tilauksella pääset lukemaan rajoituksetta tämän ja muita kiinnostavia artikkeleita

# data[].attributes.attachment_link.title
Jos et syö kuitua, mikrobit syövät suolesi

# data[].attributes.attachment_link.description
Syö kuituja, kehottavat ravitsemussuositukset. Nyt perään voi lisätä: tai sinut syödään sisältäpäin. Mikäli kiltit ja hyödylliset suolistomikrobimme eivät saa tarpeekseen ravintokuituja, ne alkavat natustaa paksusuolen pintaa suojeleva limaa. Tämä yli 90 päivää vanha arkistoartikkeli kuuluu HS Digi-tilaukseen Saat HS Mini -tilaajana kokeilla HS Digiä maksutta Haluatko lukea koko artikkelin?