# data[].attributes.body
Gloser - repetition

# data[].attributes.headline
Gloser til fabler med paralleloversættelse

# data[].attributes.subject
Gloser til fabler med paralleloversættelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Haec fabula in schola latina, quam magister Alexis Hellmer (https://www.facebook.com/studium.angelopolitanum/) recitavit, lecta est. -- Created using PowToon -- Free sign up at http://www.powtoon.com/youtube/ -- Create animated videos and animated presentations for free.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0:00 / 55:06•Watch full video

# data[].attributes.attachment_link.title
Rome In The 1st Century - Episode 2: Years Of Trial (ANCIENT HISTORY DOCUMENTARY)

# data[].attributes.attachment_link.title
The Reign of Emperor Tiberius [14AD - 37AD] [AudioBook]

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiberius (/taɪˈbɪəriəs/; Latin: Tiberius Caesar Augustus;16 November 42 BC - 16 March 37 AD) was Roman Emperor from 14 AD to 37 AD. Born Tiberius Claudius Nero, a Claudian, Tiberius was the son of Tiberius Claudius Nero and Livia Drusilla. His mother divorced Nero and married Augustus in 39 BC, making him a step-son of Octavian.

# data[].attributes.attachment_link.title
Roman History 12 - Tiberius And Caligula 14 AD - 41 AD

# data[].attributes.attachment_link.description
This is from the podcast series The History Of Rome by Mike Duncan. He currently does The Revolutions podcast http://www.revolutionspodcast.com/

# data[].attributes.attachment_link.description
Dr. Harry Sidebottom, author of the bestselling Warrior Of Rome series, talks about the Roman Emperor Tiberius in the first in a mini series of lectures. The latest instalment in the Warrior of Rome series, Lion of the Sun, is out now in paperback. http://www.penguin.co.uk/nf/Book/BookDisplay/0,,9780141032313,00.html

# data[].attributes.attachment_link.description
From Augustus to Julius Nepos, an animated journey through time of every single Western (and Eastern up to the Leonid dynasty) Roman Emperor. And, of course, how they all met their ends. Keeping in mind how they died is not always known 100%. So in many cases the most likely scenario is given.

# data[].attributes.attachment_link.description
The Emperors of Rome podcast looks at the achievements of Rome's emperors.

# data[].attributes.headline
Engelsk udgave med oplæsningsrytme - ikke noget krav, men meget sjovt ;)

# data[].attributes.subject
Engelsk udgave med oplæsningsrytme - ikke noget krav, men meget sjovt ;)

# data[].attributes.attachment_link.description
Briefly I will tell how sweet liberty is. A wolf, worn out by hunger, happened to run into a well-fed dog; after they stopped and greeted one another, the wolf said: "Please: how did you get to be so shiny? Or tell me: with what kind of food did you make such a body?

# data[].attributes.headline
Perseus - er også fin at arbejde med på gloseniveau

# data[].attributes.subject
Perseus - er også fin at arbejde med på gloseniveau

# data[].attributes.attachment_link.title
Phaedrus, Fabulae Aesopiae, Liber Tertius, Lupus ad canem.

# data[].attributes.attachment_link.description
Phaedrus ad Eutychum. Anus ad amphoram. Panthera et pastores. Aesopus et rusticus. Lanius et simius. Aesopus et petulans. Musca et mula. Lupus ad canem. Soror et frater. Socrates ad amicos. Eunuchus ad improbum. Pullus ad margaritam. Apes et fuci vespa iudice. De lusu et severitate. Canis ad agnum. Cicada et noctua.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ada Prebensen Lindebugten 46, 2500 Valby + 45 3616 02 95 ada@prebensen.net

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
DEN ANTIKKE FABEL
Quid rides? Mutato nomine de te fabula narratur. (Horats: Serm.1.1.69-70) Hvad ler du af? Fablen fortælles om dig, blot med ændret navn!
ablen ( fabula) er en kort fortælling på vers eller prosa der oprindeligt blev overleveret mundtligt. Fablens'personer' kan være mennesker, men er oftest talende dyr, sjældnere planter og genstande. Fablen indledes eller afsluttes med en kort morale med en pointe i. Disse mundtlige småfortællinger nåede på græsk grund et litterært højdepunkt med Aesop i det 6. årh. f.Kr.

Den romerske digter Phaedrus hentede bl a sit stof fra Aesop og gendigtede fablerne i det romerske senariske versemål (se nedenfor).

ed Phaedrus er vi i den tidlige romerske kejsertid. Selv om ytringsfriheden var til stede, skulle man vogte sig for at sige tingene altfor ligeud. Derfor var fablen en velegnet genre til at få sagt sandheden om menneskets natur - måske især magthavernes - og samfundets uretfærdigheder. Om Phaedrus selv vides ikke meget: han blev født ca. 15 f.Kr. i det nordøstlige Grækenland, kom som slave til Rom, hvor han lærte sig latin; var knyttet til kejser Augustus' hof (31 f.Kr. - 14 e.Kr) hvorfra han blevfrigivet( libertus). Phaedrus skrev sine fabler under kejser Augustus og hans efterfølgere, Tiberius (14-37) og Caligula (37-41). Han døde ca år 50.

Ud fra hans fabler, kan mn se at han havde fået en god uddannelse og at han var fortrolig med græsk og romersk litteratur. Men Phaedrus blev ikke accepteret af de samtidige romerske digtere og litterater som ikke mente at fablerne var rigtig litteratur. Phadrus selv sagde at stoffet ikke var hans eget; hans fortjeneste var kun at han havde sat Aesops fabler på latinske vers. Man mener nu at Phaedrus har brugt mange andre kilder end Aesop.

Phaedrus var en folkelig mand der skrev, også, for jævne mennesker. Han sagde selv om sine moraliserende fabler at han ikke ville gå nogen enkeltperson for nær; han ville blot skildre menneskenes liv og sæder i almindelighed. Man ved dog at han fik en anklage på halsen fra en højtstående embedsmand der havde følt sig ramt.

Phaedrus brugte visse stiltræk der var typiske for tiden: 1. antitesen (dvs modsætning, en figur bestående afsammenstilling af to modsatte begreber, fx sorg - glæde, liv - død, frelse - fortabelse).2. abstrakteudtryk i stedet for konkrete. Cf: fabel I,5 ' Vacca et capella, ovis et leo', hvor det abstrakte: sola improbitas = ' frækhed alene' bruges i stedet for det konkrete: 'den frække løve alene'. Og i fabel I,13 corvi deceptus stupor ingemuit = 'ravnens tåbelighed klagede sig' i stedet for: 'den bedragne ravn klagede sig over sin tåbelighed'.

Phaedrus' værk (således som det er bevaret) er fordelt på 5 bøger med i alt 94 fabler + et appendix på ca 30 fabler. Phaedrus' egen tekst er kun bevaret i to håndskrifter, der menes at stamme fra det 9. årh., og hvoraf det ene brændte i 1774.

i 1834 Kaalunds 'Fabler for børn'. Under I anden verdenskrig udgav Broby-Johansen Aesops fabler med tydelige henvisninger til den tyske besættelsesmagt, fx fik fablen om frøen der pustede sig op en ekstratitel: ' Stortyskland'.

middelalderen var dyrefabler populære. Der udviklede sig selvstændige dyrefortællinger fx ' Reinicke Fuchs, Rævebogen'. I Danmark blev Aesop-Phaedrus oversat i det 14. årh. I det 17.årh fornyedes den europæiske fabeltradition af den franske forfatter La Fontaine (1621-1695), der med sine 12 bøger, elegant turnerede 'Fables', har opnået stor berømmelse; de er sidst oversat til dansk af Johannes Møllehave. En litterær genre hvis formål var at at afdække menneskelige svagheder og at få folk til at opføre sig bedre, tiltalte oplysningstidens digtere. I Tyskland: Lessing. I Danmark skrev Holberg en samling 'Moralske Fabler' der dog ikke er så morsomme som hans komedier hvis formål var at få folk til at le af deres egne dumheder: Jeppe på bjerget, Erasmus Montanus, Jean de France. I Danmark udkom

Et versemål er en på forhånd fastlagt rytmisk form, en slags skabelon som digtets ord skulle passes ind i. Der findes mange faste rytme-skabeloner, beregnet til forskellige typer af digte (sørgedigt, kærlighedsdigt osv). Rytmen i et latinsk vers opstod idet sprogets naturlige korte og lange stavelser blev udnyttet ved at ordene blev anbragt i verset således at man opnåede den ønskede rytme. (Så var det smart at ordstillingen var fri - men dog ikke ligegyldig).

D e almindeligste typer versefødder (en versefod):

kort - lang :jambe

lang - lang:spondæ

lang - kort:trokæ

lang - kort - kort:daktylos.

(For en dansker vil det nok falde naturligere at læse lange stavelser betonede, og korte ubetonede).

haedrus' versemål var' senaren ' (se: ' Prologus*), dvs seksfodede jambiske vers. Senaren bestod af 6 jamber : È - /È - / È -/È -/È -/È - ; der var dog mulighed for variation; jamben kunne erstattes af en spondæ; i 1. og 5. versefod kunne den erstattes af en anapæst. Når man digtede, gjaldt det altså om at finde gloser med den rette betydning og de korrekte lange og korte stavelser, samt at få dem anbragt i sætningen så man opnåede den på forhånd fastlagte rytme.

(Tilbage)

# data[].attributes.attachment_link.description
DEN ANTIKKE FABEL Quid rides? Mutato nomine de te fabula narratur. (Horats: Serm.1.1.69-70) Hvad ler du af? Fablen fortælles om dig, blot med ændret navn! ablen ( fabula) er en kort fortælling på vers eller prosa der oprindeligt blev overleveret mundtligt. Fablens'personer' kan være mennesker, men er oftest talende dyr, sjældnere planter og genstande.

# data[].attributes.body
Peras(akk plu) imposuit(perf 3.sing) Iuppiter nobis(dat, pers pron) duas(akk plu);
Propriis(dativ) repletam(akk) vitiis(dativ) post(præp) tergum(akk) dedit(perf 3.sing),
Alienis(dat/abl plu) ante(præp) pectus(akk) suspendit(perf 3sing) gravem(akk).
Hac(dem pron) re(f 5) videre(inf) nostra(pos pron) mala(plu nom/akk) non possumus(præ 1.plu);
Alii simul delinquunt(præ 3.plu) censores(nom plu) sumus(præ 1.plu)

Jupiter lagde to tværsække på os; Han gav en sæk med egne fejl på ryggen af os, og en der hænger foran på vores bryst med fremmedes fejl. Derfor kan vi ikke se vores fejl; Så snart en anden fejler, er vi straks kritikere.

# data[].attributes.body
Peras (tværsæk f, akkusativ pl) imposuit  (har lagt, perfektum, 3. Person singularis) Iuppiter nobis (os, dativ, pluralis) duas (to, akk pl. ); propriis (adj, pl, .egen - dativ) repletam (abl, fyldt med, (akk)) vitiis  (fejl, dativ pl/ abl,p l)  post (bag, præposition akk) tergum (ryg, n2,  objekt - akk sg) dedit (han gav, perfektum) , alienis (fremmed, dativ pl) ( ante (foran, præp,  pectus ( bryst, n3, objekt, nominativ) suspendit ( hænger vb, han hængte) gravem (tung, akkusativ singularis) . Hac re (af denne grund, derfor) videre (at se, 2. Tr, verbum) nostra (vores, possessiv pronomen)  ( mala (fejl, n2, ablativ pluralis, akkusativ pluralis) non (adv, ikke) possumus (kan, vb); alii (en anden, indef pronomen) simul delinquunt censores sumus.

# data[].attributes.body
Romernes øverste gud har lagt 2 tværsække på os.

Den ene var fyldt med vores egne fejl, han gav os den på ryggen,

De fremmedes last hængte han foran på vores bryst.

Af den grund kan vi ikke se vores egne fejl;

Så snart en anden fejler, er vi kritikerne.

# data[].attributes.body
Jupiter har lagt to sække på os;

han hængte den med vore egne fejl på vores ryg
de fremmedes sæk derimod hængte han på vores bryst.

Derfor kan vi ikke se vore egne fejl

Men så snart at en anden har fejlet er vi straks kritikere