# data[].attributes.headline
EVALUERINGEN LAVER VI SAMMEN TIRSDAG I UGE 13

# data[].attributes.subject
EVALUERINGEN LAVER VI SAMMEN TIRSDAG I UGE 13

# data[].attributes.body
1.Som afslutning på forløbet skal du finde eksempler i dine noter på, at du har opfyldt læringsmålene for forløbet.

Skim dine noter og find eksempler, der viser, at du kan

analysere teksterne

læse sådan, at du lever dig ind i tekstens indhold.

Se på din videredigtning af "Den grusomme jæger".
Find eksempler i din tekst, der viser, i hvor høj grad det er lykkes dig

at anvende et sprog, der passer på det, Kim Fupz Aakeson bruger i teksten

at anvende den samme type fortæller som Kim Fupz Aakeson

at udtrykke et tema, der falder i tråd med forfatterskabet.

På baggrund af din egen og klassens fremlæggelser af ligheder og forskelle mellem de fire tekster i forhold til sprog, fortæller og tema skriver du med dine egne ord de vigtigste kendetegn ved Kim Fupz Aakesons forfatterskab.

# data[].attributes.body
I de næste to opgaver skal I forsøge at samle nogle tråde på tværs af teksterne, som indgår i dette forløb, i forhold til Kim Fupz Aakesons forfatterskab.

1. Find Fupz' kendetegn
Gå tæt på et af følgende områder med henblik på at finde fælles kendetegn på tværs af de fire tekster:

Sproget

Fortælleren

Tema

Genlæs teksterne med fokus på et af de tre områder.

Karakterisér sproget, fortælleren eller tema. Find og nedskriv eksempler med citater fra teksterne. Skriv også jeres overvejelser over, hvorfor lige netop de citater er gode eksempler.
Undersøg ligheder eller forskelle mellem teksterne.

I kan også få hjælp i NovelleCirklen.

Grupperne fremlægger for klassen.
I kan bruge Prezi til at præsentere jeres iagttagelser.

2. Hvilken slags litteratur skriver Fupz?
På biblioteker skelner man bl.a. mellem børne-, ungdoms- og voksenlitteratur.

Skriver Fupz børne-, ungdoms- eller voksenlitteratur?

Læs først disse definitioner på henholdsvis børne-, ungdoms- og voksenlitteratur:

Børne-, ungdoms- og voksenlitteratur
Torben Weinreich er professor i børnelitteratur, og han definerer børnelitteraturen sådan:
Børnelitteratur er litteratur skrevet og udgivet for børn og med et barn som den indskrevne læser.
Ungdomslitteratur er litteratur skrevet og udgivet for 13-18-årige og med den 13-18-årige som den indskrevne læser.
Voksenlitteratur er skrevet og udgivet for voksne og med voksne som den indskrevne læser.

Den indskrevne læser
Hvad vil det sige at være den indskrevne læser? Det betyder, at forfatteren har haft en bestemt målgruppe i tankerne i forhold til valg af ord og indhold og i forhold til den viden, som forfatteren regner med, at læseren har på forhånd, når han eller hun læser teksten.

Litteratur er kendetegnet ved, at der er noget mellem linjerne, som læseren skal udfylde, og der er noget på linjerne som sammen med det, læseren fylder ud, skaber indre billeder hos læseren.  Læseren må leve sig ind i teksten for at danne indre billeder.

Find eksempler i de fire tekster, som I mener kan sige noget om, hvorvidt teksterne er børne-, ungdoms- eller voksenlitteratur. Diskutér det fælles i klassen.

# data[].attributes.body
1. Bogens forsideDu skal nu læse en billedbog af Kim Fupz Aakeson fra 2011.

Se på forsideillustrationen, tænk på titlen Paradis og hvad Paradis er for dig.
Skriv så tre til fem linjer i din notesbog om dét, du forestiller dig, bogen handler om.

Omslag fra bogen.

Illustration: Kamila Slocinska

2. Bogens første opslag
Se på første opslag i bogen (det med Superbrugsen og Bedemand), og drøft, hvordan billede og tekst passer til de linjer, I har skrevet samt de associationer, I har fået til titlen Paradis.

3. Jeg-sætninger
Efter læsning af teksten skal du fuldende mindst tre af nedenstående jeg-sætninger. Benyt noten oppe under VÆRKTØJ.

4. Tæt på fortæller og synsvinkel

Undersøg, hvordan historien er fortalt.

Kan fortælleren karakteriseres som alvidende? Hvorfor/hvorfor ikke?

Find eksempler på, at fortælleren træder synligt frem i fortællingen.

Find eksempler i teksten på, at synsvinklen er placeret hos bedemanden.

I hvor høj grad kan læseren følge med i, hvad bedemanden tænker? Undersøg det, og find eksempler på indre monolog.

Fortællersynsvinkel
Indre monolog kan også kaldes indvendig synsvinkel. Det betyder, at læseren gennem fortælleren får adgang til en persons tanker og følelser.

Hvis fortælleren derimod kun iagttager og fortæller om en person udefra, kaldes det udvendig synsvinkel.
I fiktion kan en fortæller fortælle med udvendig synsvinkel, indvendig synsvinkel eller en kombineret synsvinkel, hvor der fortælles om nogle personer med udvendig synsvinkel og andre personer med indvendig synsvinkel. En 3. personfortæller med fast indvendig synsvinkel kan komme tæt på en jeg-fortæller.

Karakterisér fortælleren. Brug evt. NovelleCirklen.

# data[].attributes.body
OPLÆST

# data[].attributes.body
Tegning af Kim Fupz Aakeson fra "Op og stå!"1. '

Pædagogik og konsekvens'

Diskutér tegningens budskab.

Hvorfor tror I, Fupz kalder tegneserien "Pædagogik og konsekvens"? Hav jeres diskussioner i baghovedet, mens I læser den næste tekst, "Da Gud fik en hobby".
I kan også lytte til Kim Fupz Aakesons egen indlæsning af teksten.

2. Tæt på sproget
Fortællingen begynder med ordene:

Jeg er sikker på, at du kender historien, om dengang Gud lavede det hele hernede. Sætningen siger noget om fortæller-jeg'et, og hvem jeg-fortælleren har i tankerne, når der fortælles.

For at spore læseren ind på, hvad det var, Gud lavede hernede, fortsætter teksten sådan:

Havet og kaninerne og Rocky Mountains og dromedarer og Mallorca og Køge Bugt.

Der er et "og" mellem alle oplysningerne. Hvad gør det ved sætningen? Oplysningerne er meget forskellige. 'Havet' er et overbegreb, og 'kaninerne' er navnet på nogle bestemte dyr. De står i bestemt form, hvorimod 'dromedarer' står i ubestemt form.

Hvordan kan det være? Og hvorfor mon fortælleren lige nævner de dyr? Rocky Mountains er både navnet på en bjergkæde i USA og nogle mentolcigaretter.

Mallorca og Køge Bugt virker også noget tilfældigt valgt.

Hvad fortæller det os om fortælleren? Teksten fortsætter:

Gud danderede den i Paradisets Have, mens vi andre styrtede rundt og opfandt alle de nyttige ting.

Hvad betyder det at dandere den?

Find eksempler på talesprogspræget sprog.

Find eksempler på humor, satire og ironi i sproget.

Giv en karakteristik af sproget. Skriv den i din logbog.

"Adams skabelse". Michelangelo.

3. Skabelsesberetningen og Syndefaldet

Del jer i grupper, hvor halvdelen læser Skabelsesberetningen, og den anden del læser beretningen om Syndefaldet.

I finder dem her:

Skabelsesberetningen, 1. Mosebog, kap. 1-2,3

Syndefaldet, 1. Mosebog, kap. 3

Drøft indholdet i de to beretninger.

4. Tema
Dernæst danner I par ud fra, at den ene har drøftet

Skabelsesberetningen og den anden Syndefaldet. Med disse to tekster i baghovedet går I tæt på temaet i teksten "Da Gud fik en hobby".

Overvej, med udgangspunkt i tekstens titel og de to bibeltekster, hvad teksten egentlig drejer sig om.

Drøft tekstens tema. Nedskriv pointerne fra jeres drøftelser om tekstens tema i din notesbog. Husk at give begrundelser ud fra teksten.

# data[].attributes.body
Portrætfoto af Kim Fupz Aakeson, 2005. Fotograf: Mikkel Bache.

1. Brainstorm

Før I læser teksten, skal I gruppevis lave en fælles brainstorm:

Hvad forbinder I med ordet "mirakel"?

2. Spørgsmål og svar

Formulér et spørgsmål til tekstens indhold, du ikke lige kan svare på.

Skriv spørgsmålet på et kort eller en seddel med læselig skrift.
Overvej mulige svar på spørgsmålet. Skriv dit bedste bud på et svar på spørgsmålet på bagsiden af kortet.

Alle tager sit kort i hånden.

I finder sammen to og to.

Den med det korteste hår læser sit spørgsmål først.

Der er jo ikke nødvendigvis ét rigtigt svar, så I skal bruge lidt tid på at drøfte svaret.

Derefter diskuterer I spørgsmål og svar på den andens kort. Herefter bytter I kort og finder sammen med en ny makker.

3a. Tæt på fortælleren

Hvordan bliver Miraklet fortalt?

Hvilken situation er jeg-fortælleren i?

Hvem fortælles til?

Over hvor lang tid foregår fortællingen?

3b. Tæt på titlen

Overvej novellens titel. Hvorfor hedder den Miraklet, og hvori består miraklet ifølge fortælleren? Er I enige eller uenige?

Hvad drejer novellen sig egentlig om?

# data[].attributes.body
(Til opgave 3 i Paradis)

# data[].attributes.body
OPLÆST

# data[].attributes.body
1. Den grusomme jæger

2. Miraklet

3. Da Gud fik en hobby

4. Paradis

5. På tværs af teksterne

6. Evaluering

# data[].attributes.body
Når du har arbejdet med dette forløb:

kan du analysere ny dansk litteratur ved at fokusere på fx personkarakteristik, fortællerforhold, sprog og tema

kan du gå tæt på de temaer, spørgsmål og dilemmaer, teksterne rejser

kan du leve dig ind i tekstens indhold

kan du gå i dybden med fortælletekniske og litterære virkemidler i forhold til et konkret forfatterskab

kender du hovedtræk i Kim Fupz Aakesons forfatterskab.

Evaluering – din refleksionslog
Undervejs i arbejdet med forfatterskabet skal du udarbejde en refleksionslog. Det kan være et hæfte eller en mappe på computeren. Refleksionsloggen skal afspejle din viden om Kim Fupz Aakesons forfatterskab. Du skal samle nogle af de tanker og refleksioner, som du gør dig under arbejdet.
Efter forløbet skal du som evaluering finde beviser for i hvor høj grad, du har opfyldt målene og skrive det med begrundelser i din refleksionslog.

# data[].attributes.body
1. Hurtigskrivning.

Du kender måske nogle af Kim Fupz Aakesons tekster, og måske ved du noget om ham som forfatter.

Skriv tre minutters hurtigskrivning i din refleksionslog om det, du allerede ved.

© iStockphoto

2. Læs teksten.

Læs teksten "Den grusomme jæger". Tænk undervejs over, hvad du mener om den grusomme jæger som person.

3. Fokus på den grusomme jæger
Genlæs teksten, og udfyld flerkolonnenotatet i Notesbogen med fokus på den grusomme jæger som person.

4. Jægerens indre.
Diskutér disse spørgsmål i grupper:

Hvad holder jægeren af?

Hvad føler han?

Hvad frygter han?

5. Personkarakteristik.
Din personkarakteristik skal indeholde svar på de spørgsmål, I netop har diskuteret i grupper, samt dine overvejelser over:

Hvad sker der med den grusomme jæger undervejs i teksten?

Overvej forskellen på ordene "pløkker" og "skyder". Hvordan kan det være, at det er ordet pløkker, der bliver brugt i teksten? Hvem bruger ordet pløkker – fortælleren eller jægeren?

Hvorfor får vi at vide, at jægeren har røde hænder?

6. Digt videre på historien.
Digt videre på historien. Hvad forestiller du dig, at der videre skete i historien? Prøv at fortsætte med at skrive i samme fortællestil som Fupz Aakeson.

Din historie skal indledes med:

Næste dag …

Tænk over, at din videredigtning skal vise, at du kender Fupz Aakesons måde at skrive på.