# data[].attributes.headline
8. Saarde valla asutuse muutus võrreldes 1922.a

# data[].attributes.subject
8. Saarde valla asutuse muutus võrreldes 1922.a

# data[].attributes.body
Aastal 1922 oli Saarde vald suhteliselt hõredalt asustatud. Seal oli ainult 5-10 in/km². Täna päevaga võrreldes on see muutunud suuremaks. Kõige tihedamalt oli asustatud Võru maakond ja Harju maakond. Tiheduse muutumise põhjuseks oli inimeste väljaränne, et leida mugavam ja parem elu ning avastada Eestit.

# data[].attributes.body
Saarde vallas elab 01.01.2016. aasta seisuga 3895 inimest. Vallas on 10-24 in/km². Vallasiseseks linnaks on Kilingi-Nõmme ja see on ka ainuke linn seal. Tihedamalt on asustatud Kilingi-Nõmme ja selle ümbrus ning vähem asustatud on Sigaste, Oissaare ja Kanaküla. Need on Hõredamalt asustatud sellepärast, et rahvas liigub ikka sinna, kus on kõik lähema ehk Kilingi-Nõmme ja selle ümbrusesse.

# data[].attributes.body
Pärnu maakonna administratiivne keskus on Pärnu linn. Pärnu maakonnas on 2 linna- lisaks Pärnu linnale veel Sindi, 1 vallasisene linn (Kilingi-Nõmme), 5 alevit, 8 alevikku ja 325 küla. Pärnu on rahvaarvult Eesti 4. maakond ja territooriumi poolest Eesti suurim maakond.

# data[].attributes.body
Asutustihedus on suurenenud Harju maakonnas ja Pärnu maakonnas. Vähenenud on aga Võru maakonnas ja Pärnu maakonna ümbruses. Saarde vallas on asutus tihedus hõredamaks jäänud. Muutused on toimunud sellepärast, et rahvas kolib Harju maakonda Tallinnasse ja selle ümbrusesse kuna seal on parem elu ja rohkem töökohti.

# data[].attributes.body
2011. aastal on asustus kõige tihedam Harju maakonnas Tallinnas ja selle ümbruses, kus rahvaarv oli 50-2529 in/km². Mitte nii tihedalt oli asustatud Kesk-Eesti, kus rahvaarv oli 2-9 in/km². Pärnumaa asutustihedus oli 25-49 in/km². Saarde vald on madala asutustihedusega 2-9 in/km². Tihedam ja hõredam on sellepärast, et inimesed kolivad väikestest asulatest suurematesse, näiteks Tallinna.

# data[].attributes.headline
3. Maakonna rahvastiku osakaal Eesti rahvastikus. Linna- ja maarahvastiku suhe maakondades.

# data[].attributes.subject
3. Maakonna rahvastiku osakaal Eesti rahvastikus. Linna- ja maarahvastiku suhe maakondades.

# data[].attributes.body
Harjumaa rahvastik moodustab Eesti rahvatikust koguni 43%. Kolmveerand nendest elab linnades ja ülejäänud maa-asulates. Pärnumaa rahvastik moodustab Eesti rahvastikust 10-14%, mis on Harjumaa rahvastikust koguni 4 korda väiksem. Sama protsendi moodustab veel ka Tartumaa, Ida-Virumaa ja Lääne-Virumaa

# data[].attributes.body
Kõige tihedamalt on asustatud Harju maakond 130 in/km². Vähem asustatud piirkonnad on Ida-Viru maakond ja Tartu maakond. Pärnu maakond pole nii tihedalt asustatud ja seal elab 18 in/km². Suuri muutusi pole toimunud. Rahvastik on kas tõusnud või langenud 1-2 in/km².

# data[].attributes.headline
1. Rahvastiku paiknemine Eestis. Pärnumaa

# data[].attributes.subject
1. Rahvastiku paiknemine Eestis. Pärnumaa

# data[].attributes.body
Eesti rahvastik paikneb ebaühtlaselt üle terve riigi. Enim asustatud piirkond on Harjumaa. Pärnumaa on asustatud tihedalt ainult linnas ja natuke selle ümbruses. Väljaspool linna aga on asustus suhteliselt hõre. Veel on tihedalt asustatud Tartumaa ja selle ümbrus. Kesk-Eesti on asustus tunduvalt hõredam kui eespool nimetatud maakonnad.