# data[].attributes.body
Fattig dom er noget man ikke ser hver dag, hvis du r fattig så får du kl 13 max hver dag

# data[].attributes.body
sho dig

# data[].attributes.headline
Jeg ved hvor du bor, jeg finder dig, jeg hakker dig.

# data[].attributes.subject
Jeg ved hvor du bor, jeg finder dig, jeg hakker dig.

# data[].attributes.body
pas på wallah

# data[].attributes.body
TIHI tralalulalali

# data[].attributes.body
hej lille møgunge vi ved du snyder til den her opgave og fbi har ret du er en lille rotte

# data[].attributes.body
TAG DIG SAMMEN DIN LILLE ROTTE DU KOMMER IKKE LANGT MED DET HER BULLSHIT

# data[].attributes.body
du grim din taber

# data[].attributes.body
HeJ jEG eR gAY

# data[].attributes.body
En nødhjælps boks/kasse med ressourcer til de fattige.

# data[].attributes.body
1. Hvordan kan verden prøve at bekæmpe fattigdom?
2. Hvad er konsekvenserne for at få flere sygdomme, som fattig?
3. Hvorledes kan man forbedre de fattiges forhold?
4. Hvad kan samfundet gøre for at formindske fattigdom?
5. Hvad kan de fattige gøre for at ændre deres status?

# data[].attributes.body
1. Er det samfundets ansvar, at formindske fattigdom?
2. Er det rimeligt at der er så stor forskel på rige og fattige, i nogle lande?
3. Er det oftest kvinder eller mænd der er fattige?
4. Er det ens eget ansvar at man er blevet fattig?
5. Er det i store eller mindre byer, at der forekommer mest fattigdom?

# data[].attributes.body
tak for 12 tal :)
muhahahah

# data[].attributes.body
Hvornår er man fattig og hvordan opstår fattigdom?
Hvordan kan vi i Danmark hjælpe med at mindske fattigdom?

Hvornår er man fattig og hvordan opstår fattigdom i Danmark og Afrika?
Hvordan kan danmarks befolkning og samfund hjælpe med at mindske fattigdom hovedsageligt i Afrika?

# data[].attributes.body
1. Hvordan har du det med fattigdom?
2. Hvornår syntes du at man er fattig?
3. Hvad mener du at samfundet herhjemme, kan gøre for at formindske fattigdom?
4. Når vi siger fattigdom, hvilket land tænker du så på?

# data[].attributes.body
ddcloseclose
Pick a connector to remove
CANCEL

# data[].attributes.body
kys

# data[].attributes.body
hej

# data[].attributes.body
ddcloseclose
Pick a connector to remove
CANCEL

# data[].attributes.body
ddcloseclose
Pick a connector to remove
CANCEL

# data[].attributes.body
ddcloseclose
Pick a connector to remove
CANCEL

# data[].attributes.body
ddcloseclose
Pick a connector to remove
CANCEL

# data[].attributes.body
ddcloseclose
Pick a connector to remove
CANCEL

# data[].attributes.body
ddcloseclose
Pick a connector to remove
CANCEL

# data[].attributes.body
Jeg tror der er nogen andre der har fået adgang til vores padlet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inddrag børnerettighederne i skolens hverdag

UNICEF kæmper for børns rettigheder, og vi kæmper for at børn kender deres rettigheder. I UNICEF tror vi på, at børn, der kender deres rettigheder, står stærkere. Derfor forsøger vi, så godt vi kan, at inspirere både lærere og elever til at inddrage børnerettigheder i skolens hverdag. UNICEF Danmark udgiver jævnligt undervisningsmateriale om børns rettigheder og vilkår i hele verden.

Her på sitet kan eleverne søge information til selvstændige opgaver, og læreren kan ved hjælp af vores materialer planlægge undervisningsforløb om børns vilkår og rettigheder. Se f.eks. vores site omkring børn i Rwanda her, hvor der findes en masse spændende forløb med afsæt i FN's Verdensmål og Børnekonventionen. Man kan også læse om Rettighedsskoler, som er skoler, der bruger FN's Børnekonvention som grundlag for skolens normer og værdier.

Alt vores materiale er gratis og kan enten hentes eller bestilles under de forskellige sektioner, du finder her på skole og undervisning.

Du kan også få vores nyhedsbrev og følge med i vores arbejde med børns rettigheder på danske skoler. Du melder dig til ved at skrive din e-mail herunder.

Nyhedsbrev

Modtag vores gratis undervisningsmaterialer og masser af inspiration til dig som lærer fire gange årligt

Læs mere om børn og skole

# data[].attributes.attachment_link.description
UNICEF kæmper for børns rettigheder, og vi kæmper for at børn kender deres rettigheder. I UNICEF tror vi på, at børn, der kender deres rettigheder, står stærkere. Derfor forsøger vi, så godt vi kan, at inspirere både lærere og elever til at inddrage børnerettigheder i skolens hverdag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inddrag børnerettighederne i skolens hverdag

UNICEF kæmper for børns rettigheder, og vi kæmper for at børn kender deres rettigheder. I UNICEF tror vi på, at børn, der kender deres rettigheder, står stærkere. Derfor forsøger vi, så godt vi kan, at inspirere både lærere og elever til at inddrage børnerettigheder i skolens hverdag. UNICEF Danmark udgiver jævnligt undervisningsmateriale om børns rettigheder og vilkår i hele verden.

Her på sitet kan eleverne søge information til selvstændige opgaver, og læreren kan ved hjælp af vores materialer planlægge undervisningsforløb om børns vilkår og rettigheder. Se f.eks. vores site omkring børn i Rwanda her, hvor der findes en masse spændende forløb med afsæt i FN's Verdensmål og Børnekonventionen. Man kan også læse om Rettighedsskoler, som er skoler, der bruger FN's Børnekonvention som grundlag for skolens normer og værdier.

Alt vores materiale er gratis og kan enten hentes eller bestilles under de forskellige sektioner, du finder her på skole og undervisning.

Du kan også få vores nyhedsbrev og følge med i vores arbejde med børns rettigheder på danske skoler. Du melder dig til ved at skrive din e-mail herunder.

Nyhedsbrev

Modtag vores gratis undervisningsmaterialer og masser af inspiration til dig som lærer fire gange årligt

Læs mere om børn og skole

# data[].attributes.attachment_link.description
UNICEF kæmper for børns rettigheder, og vi kæmper for at børn kender deres rettigheder. I UNICEF tror vi på, at børn, der kender deres rettigheder, står stærkere. Derfor forsøger vi, så godt vi kan, at inspirere både lærere og elever til at inddrage børnerettigheder i skolens hverdag.

# data[].attributes.body
TILMELDING
LOG IND

share_arrow
DEL
help_outline

more_horiz

# data[].attributes.body
Tak

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The World Bank Group's goals are to end extreme poverty and promote shared prosperity. This mission underpins our analytical, operational, and convening work in more than 145 client countries. For almost 25 years, extreme poverty - the first of the world's Sustainable Development Goals - was steadily declining.

Now, for the first time in a generation, the quest to end poverty has suffered a setback.

Global extreme poverty rose in 2020 for the first time in over 20 years as the disruption of the COVID-19 pandemic compounded the forces of conflict and climate change, which were already slowing poverty reduction progress. About 100 million additional people are living in poverty as a result of the pandemic.

In 2018, four out of five people below the international poverty line lived in rural areas.

Half of the poor are children. Women represent a majority of the poor in most regions and among some age groups. About 70 percent of the global poor aged 15 and over have no schooling or only some basic education.

Almost half of poor people in Sub-Saharan Africa live in just five countries: Nigeria, the Democratic Republic of Congo, Tanzania, Ethiopia, and Madagascar.

More than 40 percent of the global poor live in economies affected by fragility, conflict and violence, and that number is expected to rise to 67 percent in the next decade. Those economies have just 10 percent of the world's population.

About 132 million of the global poor live in areas with high flood risk.

Many people who had barely escaped extreme poverty could be forced back into it by the convergence of COVID-19, conflict, and climate change.

The "new poor" probably will:

Be more urban than the chronic poor.

Be more engaged in informal services and manufacturing and less in agriculture.

Live in congested urban settings and work in the sectors most affected by lockdowns and mobility restrictions.

Middle-income countries such as India and Nigeria will be significantly affected; middle-income countries may be home to about 80% of the new poor.

New research estimates that climate change will drive 68 million to 132 million into poverty by 2030. Climate change is a particularly acute threat for countries in Sub-Saharan Africa and South Asia - the regions where most of the global poor are concentrated. In a number of countries, a large share of the poor live in areas that are both affected by conflict and facing high exposure to floods - for example, Nepal, Cameroon, Liberia, and the Central African Republic.

The newest and most immediate threat to poverty reduction, COVID-19, has unleashed a worldwide economic disaster whose shock waves continue to spread. Without an adequate global response, the cumulative effects of the pandemic and its economic fallout, armed conflict, and climate change will exact high human and economic costs well into the future.

The latest research suggests that the effects of the current crisis will almost certainly be felt in most countries through 2030. Under these conditions, the goal of bringing the global absolute poverty rate to less than 3 percent by 2030, which was already at risk before the crisis, is now beyond reach without swift, significant, and substantial policy action.

History shows that urgent and collective action can help us tackle this crisis.

Last Updated: Oct 14, 2021

The current moment of crisis is extraordinary. No prior disease has become a global threat so quickly as COVID-19. Never have the world's poorest people resided so disproportionately in conflict-affected territories and countries. Changes in global weather patterns induced by human activity are unprecedented.

There is no silver bullet to ending poverty, and strategies to reach the least well-off must be tailored to each country's context, taking into account the latest data and analysis and the needs of the people. How the world responds to these major challenges today will have a direct bearing on whether the current reversals in global poverty reduction can be turned around. The immediate highest priorities everywhere must be saving lives and restoring livelihoods. Some of the policies needed to achieve this are already in place, such as social protection systems. For example, efforts are well under way in Brazil and Indonesia to expand existing cash transfer programs.

While addressing COVID-19 is crucial, countries should continue to enact solutions to the ongoing obstacles to poverty reduction. The World Bank provides recommendations for a complementary two-track approach: responding effectively to the urgent crisis in the short run while continuing to focus on foundational development problems, including conflict and climate change.

Closing the gaps between policy aspiration and attainment
Too often there is a wide gap between policies as articulated and their attainment in practice, and thus between what citizens rightfully expect and what they experience daily. Policy aspirations can be laudable, but there is likely to be considerable variation in the extent to which they can be realized, and which groups benefit from them. For example, at the local level, those who have the least influence in a community might not be able to access basic services. At the global level, political economy concerns will be reflected in the extent to which rich and poor nations get access to finite global supplies of medical equipment. It is critical to forge implementation strategies that can rapidly and flexibly respond to close the gaps.

Enhancing learning, improving data
Much about the novel coronavirus remains unknown. The speed and scale with which it has affected the world has overwhelmed response systems in rich and poor countries alike. Innovative responses often come from communities and firms, which may have a better sense of the problems that should be prioritized and may enjoy greater local legitimacy to convey and enforce difficult decisions such as stay-at-home requirements. The faster everyone learns from each other, the more useful it will be. The Republic of Korea's widely applauded response to COVID-19, for example, has been attributed in part to intentional efforts to learn from its "painful experience" when responding to the Middle East Respiratory Syndrome coronavirus in 2015.

Investing in preparedness and prevention
"Pay now or pay later" may be a cliché, but in the current moment the world is surely learning this lesson again, the hard way. Prevention measures often have low political payoff, with little credit given for disasters averted. Over time, populations with no lived experience of calamity can become complacent, presuming that such risks have been eliminated or can readily be addressed if they happen. COVID-19, together with climate change and enduring conflicts, is reminding us of the importance of investing in preparedness and prevention measures comprehensively and proactively.

Expanding cooperation and coordination
Contributing to and maintaining public goods requires extensive cooperation and coordination. This is crucial for promoting widespread learning and improving the data-driven foundations of policymaking, and for forming a sense of shared solidarity during crises and ensuring that the difficult policy choices by officials are both trusted and trustworthy.

Overall, with more than 60 percent of the world's extreme poor living in middle-income countries, we cannot focus solely on low-income countries if we want to end extreme poverty. We need to focus on the poorest people, regardless of where they live, and work with countries at all income levels to invest in their well-being and their future.

This goal to end poverty works hand in hand with the World Bank Group's goal to promote shared prosperity, focused on increasing income growth among the bottom 40 percent in every country. Boosting shared prosperity broadly translates into improving the welfare of the least well-off in each country and includes a strong emphasis on tackling persistent inequalities that keep people in poverty from generation to generation.

Our work at the World Bank Group is based on strong country-led programs to improve living conditions - to drive growth, raise median incomes, create jobs, fully incorporate women and young people into economies, address environmental and climate challenges, and support a stronger, more stable economy for everyone.

This is no easy task, and the road ahead will not be simple or straightforward, but this is at the core of what we do every day at the World Bank Group, and we will continue to work closely with countries to help them find the best ways to improve the lives of their least advantaged citizens.

Last Updated: Oct 14, 2021

The World Bank Group works to end poverty in several ways:

Funding projects that can have transformational impacts on communities

Collecting and analyzing the critical data and evidence needed to target these programs to reach the poorest and most vulnerable

Helping governments create more inclusive, effective policies that can benefit entire populations and lay the groundwork for prosperity for future generations.

Some examples:
Grow
Cambodia has achieved remarkable progress in reducing poverty and boosting shared prosperity, but key reforms are needed to sustain pro-poor growth. The World Bank is supporting Cambodia to help address the country's challenges of limited economic diversification, rapidly increasing urbanization, human capital deficiencies, and infrastructure gaps.

Mexico has experienced high income inequality and concentration of poverty in a few states. The World Bank Group has supported Mexico's efforts to develop a more inclusive, effective, and integrated social protection system including relaunching a conditional cash transfer program to help improve access to higher education and formal employment.

In one of India's poorest states, Bihar, a program financed by the World Bank has transformed livelihoods by mobilizing almost 10 million rural women into self-help groups and granting them access to finance and markets to start and expand their businesses.
Invest
A pilot program in Ecuador used text messages to relay information and encouragement to caregivers in an impoverished region of the country and saw a significant improvement in the nutrition and health of children.

Since 2007, a team of experts from the World Bank has been helping Kenya strengthen statistical capacity by reshaping its National Bureau of Statistics. With World Bank's support, the bureau implemented a range of surveys to update key indicators of official statistics and improved the data ecosystem. The project is funded by $50 million from the World Bank's International Development Association (IDA).

In-depth maps in countries such as Afghanistan, Bangladesh, Croatia, Republic of Serbia, and Vietnam show where economic diversity and gaps in services exist within a country. This, as part of the poverty assessment process, helps policymakers better target policies and programs to reach and benefit the poor.
Insure
Yemen's high malnutrition rates have drawn global attention, highlighting the impact the country's five-and-half-year civil war has had on its population. The Emergency Crisis Response Project gives pregnant women and women with children under the age of five money to buy food and teaches them about child nutrition. It has been able to reach more than 165,000 pregnant or lactating women and 175,000 children so far.

Conflict-affected communities in Mindanao are among the poorest in the Philippines, suffering from poor infrastructure and lack of basic services. The World Bank along with other partners have aimed to enhance access to services and economic opportunities and build social cohesion. These projects have help build water systems, community centers, sanitation facilities, access roads, post-harvest facilities, and farming and fishing equipment, benefiting 650,000 people in 284 villages in a decade.

An innovative series of rapid survey methodologies were pioneered in Somalia, one of the poorest countries in Sub-Saharan Africa. The surveys overcame significant security and implementation obstacles to yield the most comprehensive analysis of the welfare of the Somali people in decades and is now being used in other countries.

Last Updated: Oct 14, 2021

# data[].attributes.attachment_link.description
Fighting poverty in all of its dimensions lies at the core of the World Bank's work. We work closely with governments to develop sound policies so that poor people can improve their livelihoods, and access social and infrastructure services and good jobs.

# data[].attributes.body
TILMELDING
LOG IND

favorite_border

share_arrow
DEL

help_outline

more_horiz
Projektopgave 2017 - Fattigdom
Dette er vores fælles padlet til projektopgave 2017 om fattigdom
Avatar for mathilda_louise_bredvig_hagemann
mathilda_louise_bredvig_hagemann
 + 1
●
en måned

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Underernæring rammer især ældre, syge, misbrugere og personer med spiseforstyrrelser. Tilstanden, der øger risikoen for alvorlige sygdomme og flere hospitalsindlæggelser, koster samfundet milliarder af kroner. Mange underernærede har nedsat appetit, der ofte kan stimuleres med bedre mad og tilskud med B-vitaminer.

Underernæring er et skjult samfundsproblem, som rammer stadig flere, og det er ofte svage grupper, som ikke klager. På sygehuse og plejehjem behandles patienter og beboere primært for deres andre diagnoser med medicin, og deres underernæring ignoreres mere eller mindre. Måske får de en ernæringsplan, men den følges ikke op, og derfor får underernæringen stadig alvorligere konsekvenser for deres helbred, fordi de underforsynes med livsvigtige næringsstoffer.

Ved indlæggelse på danske hospitaler er 20 % af patienterne underernærede eller i risiko for at blive det.

Blandt de indlagte er cirka 40 % underernærede eller i risiko for at blive det.

Et studie på Aalborg Sygehus viser, at kun omkring halvdelen af patienterne får dækkes deres mindstebehov for kalorier. Tendensen er udbredt på andre sygehuse

Mange patienter er mere underernærede, når de udskrives fra hospitalet

Hver fjerde kræftdødsfald skyldes underernæring

Op imod 60 % af de ældre på plejehjem er i risiko for at blive underernærede.

Hvad er underernæring?

Man taler især om undernæring, hvis ens BMI (forhold mellem højde og vægt) er under 18,5, og man er påvirket helbredsmæssigt. Der er også tale om underernæring, hvis man i løbet af 3-6 måneder har tabt 5-10 procent af sin vægt, eller hvis man igennem længere tid har et dagligt energiunderskud på 30 %.
Der fokuseres især på energi, hvilket er mængden af indtagne kalorier. Men det er lige så vigtigt at fokusere på eventuel indtagelse af tomme kalorier, som fører til yderligere mangel på vitaminer, mineraler og andre næringsstoffer.

Konsekvenser af underernæring

Symptomerne kommer snigende, og de kan føre til et utal af symptomer som træthed, søvnforstyrrelser, svækket immunforsvar, hyppige infektioner, nedsat muskelmasse og øget risiko for demens og knogleskørhed.
Mange underernærede har nedsat livskvalitet, og de er så svage, at de ikke kan klare sig selv. De kommer tidligere på plejehjem, de indlægges hyppigere på hospital, deres genoptræning tager længere tid, og de har en øget dødelighed.
I Danmark medfører patienternes underernæring, at de på grund af deres dårligere helbred i gennemsnit er indlagt i 3,4 dage mere, end det ellers er nødvendigt.
Det antages, at underernæring koster det danske samfund 6 milliarder kroner om året, og der gøres alt for lidt.
Lægers og sygeplejerskers manglende viden og erfaring med underernæring skyldes blandt andet, at deres undervisning i ernæring er minimal, og at ernæring har en lav prioritet i modsætning til medicinske behandlinger.
Da underernæring især rammer ældre, bliver problemet markant værre, når antallet af personer over 80 år stiger til det dobbelte i fremtiden.

Nedsat appetit og overset mangel på mavesyre og B-vitaminer

Det er almen kendt, at underernæring kan skyldes kroniske sygdomme, depression, medicin, alkoholisme, stofmisbrug, dårlige tænder samt mindre spytsekretion (på grund af medicin) der ofte fører til nedsat appetit.
En overset og udbredt faktor er mangel på mavesyre, som er mere udbredt blandt ældre. Da mangel på mavesyre ofte giver de samme symptomer som for meget mavesyre, behandles tilstanden som regel med syreneutraliserende medicin, der forværrer problemet.
Mangel på mavesyre forringer fordøjelsen, især af proteiner, og det kan i sig selv give nedsat appetit og modvilje mod kød og andre animalske proteiner.
Følgevirkninger af for lidt mavesyre giver også en forringet optagelse og udnyttelse af calcium, jern, magnesium, B12 vitamin og B1 vitamin, som har mange funktioner i kroppen, og det kan let blive en ond cirkel.

Vidste du at mange ældre og underernærede med diagnoser som demens og Alzheimers i virkeligheden mangler B12 vitamin, og måske skal have det som indsprøjtning på grund af forringet optagelse?

B1 vitamin og appetitten

Selv mindre mangler på B1 vitamin kan give nedsat appetit og måske vedvarende kvalme. Udbredte årsager til mangel på B1 vitamin er ensidige kostvaner, overforbrug af sukker, kaffe, alkohol og andre stimulanser samt vanddrivende og syreneutraliserende medicin, som mange ældre og småtspisende jo netop får.

Mere fokus på behandling af årsagerne til underernæring

Da de forskellige B-vitaminer arbejder sammen som et team, er det bedst at få B-1 vitamin i et stærkt B-vitamin kompleks, hvis appetitten skal stimuleres ad denne naturlige vej. Bitterstoffer fra emner som radiser, kål, rucola og artiskok sætter yderligere gang i mavesyren og fordøjelsesenzymerne.
Som bekendt kan fysisk aktivitet og frisk luft øge appetitten. Den kulinariske kvalitet, gode rammer og socialt samvær betyder også meget.
Da maden på hospitaler og plejehjem ikke altid er lige appetitvækkende, bør der tages flere individuelle hensyn, ligesom måltidsplaner bør følges op, så de overholdes i praksis.
Til patienter, der ikke kan få dækket deres behov for kalorier og næring gennem den almindelige sunde kost, anvendes ernæringsdrikke eller sondenæring.

"Enhver omhyggelig iagttager af syge vil kunne skrive under på, at der midt i vores overflod hvert eneste år dør tusinder af patienter af sult, fordi man ikke er opmærksom på fremgangsmåden, uden hvilken de ikke kan tage føde til sig"

Citat: Florence Nightingale (1820-1910). Engelsk sygeplejereformator.

Referencer: https://www.kost.dk/sites/default/files/uploads/public/underernaering_publikationsmallpdf.com.pdf http://www.fmfnet.dk/fakta-om-underernaering/ http://nyheder.ku.dk/alle_nyheder/2015/01/aeldre-hvidbog/ http://www.hsph.harvard.edu/nutritionsource/b-12-deficiency/ http://www.netdoktor.dk/vitaminer/vitaminb1.htm https://en.wikipedia.org/wiki/Achlorhydria https://dsr.dk/sygeplejersken/arkiv/sy-nr-1999-46/notes-on-nursing-kapitel-6-og-7-ernaering-a-la-nightingale

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
nedsat appetit og overset mangel på mavesyre og b-vitaminer

# data[].attributes.attachment_link.title
Underernæring er udbredt og har alvorlige konsekvenser

# data[].attributes.attachment_link.description
Underernæring rammer især ældre, syge, misbrugere og personer med spiseforstyrrelser. Tilstanden, der øger risikoen for alvorlige sygdomme og flere hospitalsindlæggelser, koster samfundet milliarder af kroner. Mange underernærede har nedsat appetit, der ofte kan stimuleres med bedre mad og tilskud med B-vitaminer. Underernæring er et skjult samfundsproblem, som rammer stadig flere, og det er ofte svage grupper, som ikke klager.

# data[].attributes.body
Status:

I dag startede vi ud med at have vejleder møde med ML. Vi rettede i vores dispositions rækkefølge. Derefter fik skrevet vores del konklusioner færdige, og så startede vi på vores konklusion, som vi  også blev færdige med.
Kl. 14 afleverede vi vores synopse og så gik vi  igang med vores talekort.

Vi har i dag stillet os selv spørgsmål om hvordan fremlæggelse skulle forgå.

Vi har undersøgt vores konklusion, hvor vi alle tre valgte at give et eksempel på hvordan den kunne lyde, og derefter satte vi den sammen.

Vi har fundet ud af at det var en større udfordring at finde på en konklusion end vi regnede med, og så har også opdaget at vi ikke er de bedste til at arbejde under pres.

Aktiviteter:
Vi har afleveret vores synopse, så nu har vi kun tilbage at samle vores produkt, og øve en hel masse på vores fremlæggelse.

På mandag har vi aftalt at mødes efter skole, for at øve fremlæggelse og samle produkt.
Det var vi alle sammen ansvar for!!

Proces:

Det lykkedes i dag at blive færdige med vores synopse, og alt hvad den indeholder. Vi fik bundet hele vore opgave sammen og aftalt hvem der siger hvad.

Det lykkedes ikke at bevare roen hele dagen, da vi til sidst var trætte, og lidt stressede omkring afleveringen af opgaven.

Vi havde lidt faglige problemer da vi skulle skrive vores konklusion, da det var lidt udfordrende. Der var også lidt problemer, da vi skulle lave om i vores disposition, da det tog en del tid.

Vi har arbejdet fint sammen i dag, dog kan vi godt mærke at det har været sidste dag, så vi er alle lidt trætte og har brug for weekend.
Vi fandt tidligere ud af at vi ikke arbejder så godt under pres, og derfor blev vi hurtigere irriteret på hinanden.

Tak for denne uge.

# data[].attributes.body
Grunden til fattigdom er meget forskellig, afhængig af hvor man befinder sig. I de afrikanske lande, bliver der lagt stor vægt på at sende penge. Ikke alle magthavere kan håndterer disse store summe, og bruger dem på de forkerte ting. Det medfører voldsomme konsekvenser, nemlig fattigdom.

Herhjemme er der fokus på andre problemer. Roden til fattigdom vokser sammen med store ændringer i livet. En skilsmisse man ikke har kontrol over, eller at blive født ind i fattigdom, uden selv at have valgt det. Fattigdom i Danmark, går ofte igennem flere generationer og er svær at redde sig ud af.

Vi skal hjælpe hvor vi kan. Det hjælper ikke at sende penge direkte til Afrika, derfor foreslår vi at støtte stærkt op omkring vores nødhjælpsorganisationer. De har et kæmpe ansvar for hvordan Afrika kan komme til at fungere i fremtiden. De hjælper med at skabe en bedre hverdag, for både børn og voksne. De bidrager med smil og ikke mindst håb.

# data[].attributes.body
Status:
I dag har vi fået lavet meget af synopsen og rettet i vores talekort. Vi har hentet vores indhold til produktet, fra skolen og afsluttet vores spørgeskema. Derudover har vi fået rettet vores problemformulering.

I dag har vi stillet os selv de spørgsmål, hvordan vi kan mindske fattigdom og hvordan vores disposition skal hænge sammen.

Vi har undersøgt svarene på vores spørgeskema og har søgt efter hvor fattigdomsgrænsen i Danmark går.

Vi fandt ud af hvad fattigdomsgrænsen går, og hvordan vores synopse skal sammensættes.

Aktiviteter:
I morgen skal vi som det første have gjort vores synopse færdig (konklusion og derefter fordele vores emner ud imellem hinanden. + lime talekort på pap.

Vi skal undersøge om vi mangler noget i synopsen.

I morgen, vil vi gerne kontakte ML, og få en lille snak.

Imorgen arbejder vi fælles om at få vores synopse færdig.

Proces:
I dag er det lykkedes os at få et godt overblik over vores opgave, hvad vi har lavet og hvad vi mangler. I dag lykkedes det, at nå alt det vi havde sat os for.

Det lykkedes os ikke at blive helt færdig med synopsen, men vi mangler ikke meget.

I dag har vi ikke haft problemer med det faglige, fordi vi havde fundet vores informationer, så dem tjekkede vi igennem og gennemgik tidligere i dag.

Vi kan alle tre godt mærke, at vi er i slutningen af ugen. Vi begynder at blive lidt trætte, men intet af dette, påvirker vores sociale sammenhold.

I morgen vil vi gerne snakke med ML om vores synopse, da vi er i tvivl om nogle ting.

# data[].attributes.body
Status:
I dag var i København og fik filmet vores voxpop. Vi fik snakket med en del mennesker, som kom med nogle gode svar. Efter vi var i København, så tog vi hjem hver for sig, og fik lavet nogle ting færdige. Sofia blev færdig med sin information til fremlæggelsen, Mathilda fik redigeret vores voxpop færdig og Nicoline lavedelkonklusioner til emnerne.

Vi stillede de spørgsmål til vores voxpop, men vi stillede også os selv et spørgsmål omkring om et af vores spørgsmål var for personlige.

Vi har undersøgt andres holdning til fattigdom, men vi har også fundet flere informationer til fremlæggelsen.

Vi har fundet ud af at selvom der kan forekomme rigtig mange forskellige holdninger, så er der stadig mange der har den samme holdning til fattigdom.

Aktiviteter:
I morgen skal vi lave synopse hele dagen, men hvis der er mere tid tilbage så fortsætter vi på vores fremlæggelse.

Vi skal undersøge svar på vores spørgeskema. Vi skal også rette i vores problemformulering, og finde ud af hvordan vores synopse.

I morgen arbejder vi fælles om at få lavet så meget som muligt på vores synopse, så vi måske kan få den lavet færdig.

Proces:
Det lykkedes at snakke med mange mennesker, og vi blev færdig med hele vores voxpop som vi havde håbet på.
Det lykkedes ikke at få snakket med så mange mennesker som vi håbede på, da der er mange der ikke vil filmes.

I dag havde vi det socialt godt, selvom kulden fik os alle i lidt dårlig stemning.

# data[].attributes.body
Status:
I dag har vi fundet stort set alt vores information til vores fremlæggelse. Vi har (næsten) købt ind til produktet, som er en nødhjælpspakke til fattige mennekser. Vi har skrevet overskrifter og sat  punkter ind på vores prezi, så den er klar. Vi har også lavet begrundelse for emnevalg.

Vi har stillet os selv det spørgsmål om hvad vores begrundelse for valg af underemne skulle være. Vi har også haft stillet spørgsmål til os selv omkring hvad fremlæggelsen skulle bestå af, og hvad den skulle indebære.
Vi har undersøgt information omkring emnerne til vores fremlæggelse.

Vi har fundet ud af hvordan og hvorfor fattigdom opstår,  hvad absolut og relativ fattigdom er, fattigdom i Danmark og Afrika, problematikker ved fattigdom, vores interview, hvordan vi kan hjælpe for at formindske fattigdom som en enkel person, hvad samfundet gør og vores produkt.

Aktiviteter:
I morgen skal vi lave voxpop på strøget, og redigere den. Så skal vi undersøge videre om vores emner som vi mangler, og så skal vi i gang med vores synopse.

Vi skal via vores voxpop undersøge hvad andres forhold og mening om fattigdom er.
Vi vil bruge internettet til at undersøge viden om de emner vi mangler.

I morgen skal Mathilda og Nicoline til vejledermøde med ML kl. 8.30. Der skal vi  snakke om voxpoppen, og problemformuleringen, da vi i dag har omskrevet den en smule. Vi skal også snakke med ML om fremlæggelsen.
Vi skal også snakke med Jens Michael, for at få styr på alt med mikrofonen til voxpoppen.

I morgen skal vi samarbejde alle tre om vores voxpop.
Når vi kommer hjem, redigerer Mathilda i den.
Sofia og Nicoline fortsætter med deres informationssøgning og synopse skrivning.

Proces:
Det er i dag lykkedes at købe ind til næsten hele produktet, og det lykkedes at komme langt med fremlæggelsen og vores informationssøgning.

Det lykkedes ikke at få fat i tørgær til vores produkt, men vi køber tørgæren i en anden butik.

I dag har vi haft det socialt godt sammen i gruppen, selvom nogle af os startede ud med at have en øv morgen. I løbet af dagen blev humøret bedre, og vi har alle tre været enige om hvad der skulle foregå i løbet af dagen.

# data[].attributes.body
Status:
I dag har vi skrevet vores interview ned, og vi er begyndt på produktet. Vi har også undersøgt en masse viden om generel fattigdom, ved at kigge på nettet, og så har vi set en dokumentar. Vi er også startet på vores prezi fremlæggelse.
Vi har stillet os selv det spørgsmål om hvordan og hvorfor fattigdom opstår, og det har vi fundet svar på.

Aktiviteter:
I morgen skal læse noget mere om emnet, og undersøge noget om de slides vi vil have med i fremlæggelsen. Så skal vi også begynde at skrive overskrifter på prezi.

I morgen arbejder Sofia med fattigdom i Danmark.
Mathilda arbejder med problematikker ved fattigdom, og skriver overskrifter ved prezi.
Nicoline arbejder med hvordan fattigdom påvirker ens fremtid.

Vi skulle i dag kontakte Jens Michael, i forhold til en mikrofon, da vi skal lave voxpop på strøget på onsdag.

Proces:
Det lykkedes at blive færdige med nedskrivning af Interview og finde informationer om fattigdom. Vi fik forberedt voxpop og produkt.
JM var syg, så ham fik vi ikke talt med.
Det eneste faglige problem vi har haft ind til videre er at de store organistationer som fx Unicef og red barnet, har for travlt til at svare på vores spørgsmål.

Vi har ikke haft nogle sociale problemer, da vi alle er meget enige om projektet og opgaven. Alle i gruppen har mulighed for at byde ind, og vi lytter til hinanden.

# data[].attributes.body
Dokumentar om fattigdom i DK -
https://www.youtube.com/watch?v=Hhz0Xo7_K64

Fattigdom generelt: http://www.worldbank.org/en/topic/poverty/overview
https://faktalink.dk/titelliste/fattigdom-i-danmark
http://healthandscience.eu/index.php?option=com_content&view=article&id=668:underernaering-er-udbredt-og-har-alvorlige-konsekvenser&catid=20&lang=da&Itemid=269
https://skoleshop.rodekors.dk/faa-viden/faq
https://www.unicef.dk/fakta-om-fejl-og-underernaering
http://www.hjaelpeorganisationer.dk/hjaelp-afrika/
http://www.denoffentlige.dk/fattigdom-er-menneskets-skyld
http://www.hjaelpeorganisationer.dk/stop-fattigdom/
https://www.information.dk/indland/2014/05/39200-fattige-danmark
https://www.surveymonkey.com/analyze/kzVfPMaL_2FN2HAQtB4HIka6IX7tIN5Uzth2wWKKqlgHM_3D

# data[].attributes.body
Navn: MSN Fattigdom
E-mail: nico@kristensen.yt
Kodeord: Ostehaps123

# data[].attributes.body
https://www.unicef.dk/boern-skole

https://skoleshop.rodekors.dk

https://amnesty.dk/emner/fattigdom

# data[].attributes.body
1. Hvordan har du det med fattigdom?
2. Hvornår syntes du at man er fattig?
3. Hvad mener du at samfundet herhjemme, kan gøre for at formindske fattigdom?
4. Når vi siger fattigdom, hvilket land tænker du så på?

# data[].attributes.body
Mandag: Søge information + forberede voxpop + forberede produkt
Tirsdag: Interview, søge information og forberedelse af produkt.
Onsdag: Ud af huset dag -> til københavn og lave voxpop.
Torsdag: Skrive en masse informationer og forberede talekort og fremlæggelse.
Fredag: ---//---

# data[].attributes.body
Hvornår er man fattig og hvordan opstår fattigdom?
Hvordan kan vi i Danmark hjælpe med at mindske fattigdom?

Hvornår er man fattig og hvordan opstår fattigdom i Danmark og Afrika?
Hvordan kan danmarks befolkning og samfund hjælpe med at mindske fattigdom hovedsageligt i Afrika?

# data[].attributes.body
1. Hvorfor tog i afsted?
2. Hvor boede i?
3. Hvordan var samfundet og miljøet?
4. Fik i et kulturchok?
5. Hvordan boede i?
6. Hvad var den største forskel fra Danmark til Afrika?
7. Oplevede i fattigdom?
8. Hvordan var menneskerne?
9. Hvordan var det at komme hjem til Danmark igen?
10.  Hvordan tilpassede i jer samfundet i Afrika?

# data[].attributes.body
1. Hvad er jeres mål, når det kommer til fattigdom?
2. Hvordan vil I opnå det mål?
3. Hvor og hvordan foregår hjælpen?
4. I hvilke områder er fattigdommen størst, når det kommer til børn og familier?
5. Hvilke ressoucer bruger I til at bekæmpe fattigdom?
6. Forekommer fattigdom mest i store eller små familier?
7.  Hvad kan normale mennesker som os, gøre for at formindske fattigdom?
8. Hvordan opstår fattigdom oftest?

# data[].attributes.body
- Berundelse for valg af underemne ✔️
- Problemformulering ✔️
- Hvordan og hvorfor optår fattigdom?✔️
- Absolut og relativ fattigdom ✔️
- Fattigdom i Danmark ✔️
- Hvordan påvirker fattigdom ens fremtid? ✔️
- Problematikkerne ved fattigdom ✔️
- Det fattige samfund i Afrika ✔️
- Interview  ✔️
- Hvordan kan vi hjælpe? ✔️
- Hvad gør samfundet? ✔️
- Produkt ✔️
- Voxpop ✔️
- Spørgeskema ✔️
- Konklusion

# data[].attributes.body
En nødhjælps boks/kasse med ressourcer til de fattige.

# data[].attributes.body
- UNICEF
- Red Barnet (skrevet til)
- Røde kors
- CARE Danmark

- Clara's familie (D. 26/1)
- Voxpop

# data[].attributes.body
1. Hvordan kan verden prøve at bekæmpe fattigdom?
2. Hvad er konsekvenserne for at få flere sygdomme, som fattig?
3. Hvorledes kan man forbedre de fattiges forhold?
4. Hvad kan samfundet gøre for at formindske fattigdom?
5. Hvad kan de fattige gøre for at ændre deres status?

# data[].attributes.body
1. Er det samfundets ansvar, at formindske fattigdom?
2. Er det rimeligt at der er så stor forskel på rige og fattige, i nogle lande?
3. Er det oftest kvinder eller mænd der er fattige?
4. Er det ens eget ansvar at man er blevet fattig?
5. Er det i store eller mindre byer, at der forekommer mest fattigdom?

# data[].attributes.body
1. Hvordan lever man som fattig?
2. Hvorledes er fattigdom fordelt i henholdsvis store og små lande?
3. Hvorfor/hvordan opstår fattigdom?
4. Hvordan opfatter forskellige mennesker fattigdom?
5. Hvorfor tillader samfundet fattigdom?

# data[].attributes.body
1. Hvad er fattigdom?
2. Hvor er fattigdom mest udbredt?
3. Hvem er oftest udsat for fattigdom?
4. Hvad er de største ulemper ved fattigdom?
5. Hvad er den største udfordring ved at være fattig?