# data[].attributes.body
Lisensseillä eli käyttöluvilla teoksen tekijänoikeuden haltija antaa luvan käyttää, jakaa ja/tai muokata teostaan. Lisensoidun teoksen käyttöön ei tarvitse erikseen pyytää tekijän lupaa.

Creative Commons eli CC-lisenssi on avoin lisenssi, jota voidaan käyttää kaikenlaisessa aineistossa.

YouTubesta, Googlesta, Flickristä ja Wikimedia Commonsista. CC-lisensoitua materiaalia voi hakea myös Creative Commonsin omalla hakukoneella.

# data[].attributes.body
https://operight.fi/sites/operight.fi/files/operight-tietovihko_2018.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nopein tapa etsiä sisältöä on käyttää hakukonetta. Useimmat hakukoneet osaavat jo tarvittaessa rajata hakutuloksensa CC-lisenssoituun sisältöön. Esimerkiksi Googlen hakukoneessa lisenssirajaus on haun lisäasetuksissa.
Creative Commons Search on metahakukone, josta pääset kätevästi useisiin suuriin CC-lisensoitujen aineistojen varantoihin sekä CC-lisenssejä ymmärtäviin hakukoneisiin. Kirjoita hakukenttään hakusanasi ja valitse, mistä palvelusta haluat hakea sisältöä.
Siirry hakukoneeseen:

CC Finlandin Tarmo Toikkanen on kerännyt luettelon avoimesti lisensoiduista tietovarannoista.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nopein tapa etsiä sisältöä on käyttää hakukonetta. Useimmat hakukoneet osaavat jo tarvittaessa rajata hakutuloksensa CC-lisenssoituun sisältöön. Esimerkiksi Googlen hakukoneessa lisenssirajaus on haun lisäasetuksissa. Creative Commons Search on metahakukone, josta pääset kätevästi useisiin suuriin CC-lisensoitujen aineistojen varantoihin sekä CC-lisenssejä ymmärtäviin hakukoneisiin. Kirjoita hakukenttään hakusanasi ja valitse, mistä palvelusta haluat hakea sisältöä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Creative Commons -lisenssillä teoksen julkaiseminen ei tarkoita tekijänoikeuksista luopumista. Se tarkoittaa osan oikeuksista tarjoamista kenelle tahansa teoksen käyttäjällle, mutta vain tietyillä, sinun määrittelemilläsi ehdoilla. Sinulle sopivan lisenssin löydät helpoiten käyttämällä lisenssivalitsinta. Creative Commons -lisenssit ja lisenssivalitsin sijaitsevat kansainvälisen Creative Commonsin palvelimilla. Lisenssin käyttäminen ei edellytä mitään rekisteröintiä tai muuta lupaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kaikki opettajat ovat joutuneet tänä keväänä äkillisen etäopetustilanteen ääreen. Osassa oppilaitoksista on jo digitaaliset oppimisalustat käytössä joten lähiohjaus ja -opetus vain putosi pois. Osassa kouluista, etenkin perusasteella, digitaalisia välineitä ei ole käytetty lainkaan, joten muutos on ollut raju, kun uudet välineet on otettu käyttöön ilman minkäänlaista ohjattua käyttöönottoa.

Koordinoin viikko sitten Suomen johtavien asiantuntijoiden talkoot, joissa tuotettiin etäopetusohjeet kaikille Suomen opettajille. Löydät ohjeet osoitteesta okf.fi/etaopetuksennaytonpaikka.

Mutta asiaan: Mitä sanovat tekijänoikeudet etäopetustilanteesta? Mikä tuttu on edelleen mahdollista, mikä taas kiellettyä? Tiedossa on hyviä ja huonoja uutisia.

Todetaan ensin, että eipä tähänkään mennessä juuri kukaan ole närkästynyt, vaikka opettajat olisivat paikoin absurdeja rajoituksia kiertäneet, kunhan he eivät aiheuta kenellekään ansionmenetyksiä. Joten seuraaviin rajoituksiin kannattaa suhtautua terveellä järjellä.

Tekijänoikeudet etäopetuksessa

Oleellisesti muutos lähiopetukseen tarkoittaa kahta asiaa:

1. Oppijat eivät enää ole läsnä fyysisessä opetustilassa.

2. Vuorovaikutus ja materiaalin jakaminen siirtyy vaihtoehtoisiin kanaviin, joista osa ei ole oppilaitoksen virallisesti käyttämiä.

Kun oppijat eivät enää ole luokkahuoneessa, lakkaa opetuksen esitysoikeus olemasta voimassa. Tällöin ei enää ole oikeutta laulaa, esittää musiikkia instrumenteilla tai lausua runoja tai kirjojen tekstejä ääneen.

Jos oppilaitoksella on Kopioston kopioluvat voimassa, niihin kuuluu esitysoikeuden laajeneminen etäyhteydelle. Kopiolupa kuitenkin edellyttäisi, että käytössä on oppilaitoksen hallinnoima suljettu oppimisalusta. Monessa peruskoulussa on nyt käytössä WhatsApp ja muut jutut, joiden kautta tapahtuvaa esittämistä kopiolupa ei sinänsä salli.

Jos materiaalin välitykseen käytetään siis oppilaitoksen hallinnoimaa oppimisalustaa (kuten Google Classroom, Microsoft O365, Moodle, tms), sen käyttöä voi jatkaa melko vapaasti tuttuun tapaan.

Perusvinkit etäopetukseen:

Älä kopioi aineistoa netistä tai muualta ja jaa kopioita oppijoille, vaan lähetä linkki aineistoon. Kopioston kopiolupa toki sallii 20 sivun/kuvan verran materiaalin kopiointia, joten sitä voi rajoitetusti käyttää.

YouTube-video-linkkien jakaminen on täysin sallittua - kysymys YouTuben sallittavuudesta koskee ainoastaan luokkahuoneessa esittämistä, ja nythän sitä ei tapahdu.

Yle Areena on ollut koko ajan sallittu opetuksessa, joten myös Areenan linkkejä voi jaella oppijoille.

Yksityisyydensuoja

Niissä oppilaitoksissa, joissa ei ole oppimisalustaa käytössä, ovat opettajat joutuneet turvautumaan siihen välineeseen, jolla oppijat saa kiinni. Usein tämä on ollut WhatsApp (koska Wilma ei kovin hyvin sovellu opetuksen ohjaamiseen).

Todetaan nyt, että opettajalla ei ole velvollisuutta antaa omaa puhelinnumeroaan oppijoiden tietoon. Myöskään pienten lasten puhelinnumerot eivät kuulu opettajalle.

WhatsApp-ryhmän käyttö edellyttää siis sekä a) opettajan että b) huoltajien suostumusta ja c) lasten suostumusta tällaiseen käytäntöön. Jos yksikään ei tähän suostu, on mietittävä vaihtoehtoisia tapoja. Osa luokasta voi käyttää WhatsAppia, kunhan muille tarjotaan vaihtoehtoinen tapa osallistua opetukseen.

Lopuksi toivotan jokaiselle opettajalle voimia valtavaan muuttuneeseen työhaasteeseen. Ja muistutan, että ei näitä sääntöjä pidä liian tiukasti ottaa; yksikään opettaja ei ole selliin joutunut tekijänoikeusrikkomuksesta ja ellei omalla toilailulla oikeasti aiheuta merkittävää rahan menetystä oikeudenhaltijalle, riskit ikävistä seuraamuksista ovat todella olemattomat.

# data[].attributes.attachment_link.title
Etäopetuksen aika - mitä sanovat tekijänoikeudet ja yksityisyydensuoja?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaikki opettajat ovat joutuneet tänä keväänä äkillisen etäopetustilanteen ääreen. Osassa oppilaitoksista on jo digitaaliset oppimisalustat käytössä joten lähiohjaus ja -opetus vain putosi pois. Osassa kouluista, etenkin perusasteella, digitaalisia välineitä ei ole käytetty lainkaan, joten muutos on ollut raju, kun uudet välineet on otettu käyttöön ilman minkäänlaista ohjattua käyttöönottoa.

# data[].attributes.headline
Etäopetuksen näytön paikka (laaja materiaali kaikesta verkko- ja etäopetuksesta)

# data[].attributes.subject
Etäopetuksen näytön paikka (laaja materiaali kaikesta verkko- ja etäopetuksesta)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kopiosto tarjoaa oppilaitoksille tekijänoikeuteen ja tekijänoikeuslupiin liittyvää koulutusta. Tekijänoikeustietoa ja opetusmateriaalia tekijänoikeuksien opettamiseen ja oppimiseen löytyy Kopiraittila.fi-sivustolta. Jos olet kiinnostunut koulumaailman tekijänoikeusasioista, tilaa maksuton Kopioston Oppilaitosuutiset -uutiskirjeemme!

# data[].attributes.attachment_link.title
Web Accessibility Perspectives Videos: Explore the Impact and Benefits for Everyone

# data[].attributes.attachment_link.description
Short videos demonstrating how Web accessibility is essential for people with disabilities and useful for all in a variety of situations.

# data[].attributes.attachment_link.title
RSA Shorts: Dr Brené Brown, "The Power of Empathy"

# data[].attributes.attachment_link.description
Innokylä tarjoaa työkaluja kehittämisen eri vaiheisiin. Innokylässä kehittämiseen ja työkalujen hyödyntämiseen on sisäänrakennuttu ajatus avoimuudesta, yhdessä kehittämisestä ja toisilta oppimisesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lain vaatimukset koskevat hyvin laajasti verkkosivustojen ja mobiilisovellusten sisältöjä ja toiminnallisuuksia. Laki koskee laajasti erilaisia verkkosivustoja ja sovelluksia - myös niitä, jotka on ensisijaisesti suunnattu asiantuntijoille.

Sisällöt ja toiminnallisuudet, joita laki koskee

Alle on listattu keskeisiä sisältöjä ja toiminnallisuuksia, joita laki koskee. Tarkoituksena on auttaa hahmottamaan, että laki koskee suurinta osaa verkkosivustojen ja sovellusten toiminnoista ja sisällöistä. Lista on esimerkinomainen, eli näiden lisäksi voi olla muitakin sisältöjä, joita vaatimukset koskevat. Poikkeukset eli ne sisällöt, joita saavutettavuusvaatimukset eivät koske, on listattu erikseen oman otsikkonsa alle.

Tekstit; esimerkiksi uutiset, ohjeet, palvelukuvaukset ja blogikirjoitukset

Kuvat, kaaviot ja infografiikat

Interaktiiviset ja dynaamiset grafiikat

Videot ja podcastit, jotka on tallennettu tai upotettu sivustolle tai sovellukseen tai julkaistu sosiaalisen median kanavassa (myös videosoittimet)

Navigointi ja ylipäänsä käyttöliittymä

Linkit

Verkkolomakkeet (html-lomakkeet)

Ajanvarauspalvelut

Chat-palvelut, jotka on upotettu sivustolle

Tapahtumakalenterit

Toimisto-ohjelmilla tuotetut tiedostot, jotka on tallennettu sivustolle: esimerkiksi pdf- ja word-tiedostot ja -lomakkeet

Se, miten näistä sisällöistä ja toiminnallisuuksista tehdään saavutettavuusvaatimusten mukaisia, riippuu sisällöstä.

Esimerkiksi tekstissä pitäisi ottaa huomioon selkeä, looginen otsikointi. Kielen pitäisi olla ymmärrettävää. Kuville ja infograafeille pitää antaa vaihtoehtoinen kuvaus, ja videot pitää tekstittää. Sivuilla pitää voida navigoida ja toimia esimerkiksi myös pelkän näppäimistön avulla. Pdf- ja word-tiedostoissa pitää huomioida monia asioita, mm. värikontrastit, otsikoinnit ja kuvien vaihtoehtoiset tekstit.

Silloin kun lomake on toteutettu saavutettavuusvaatimusten mukaisesti, asiakas pystyy myös täyttämään sen sähköisesti.

Palvelut, joita laki koskee

Lain saavutettavuusvaatimukset koskevat kaikkia niitä lain piiriin kuuluvien toimijoiden verkkosivustoja ja mobiilisovelluksia, jotka ovat tarjolla verkossa. Sivusto tai sovellus voi olla kaikille avoin tai vaatia kirjautumista.

Palvelun laajuudella tai kohderyhmällä ei varsinaisesti ole lain näkökulmasta merkitystä. Siis myös toisille viranomaisille tai asiantuntijoille suunnatun verkkopalvelun pitäisi olla saavutettavuusvaatimusten mukainen. Lain ajatuksena on tarjota yhdenvertainen pääsy tietoon kaikille ihmisille.

Käytännössä saavutettavuuden parantaminen kannattaa aloittaa suurelle yleisölle tai erityisesti vammaisille henkilöille merkittävistä palveluista ja sisällöistä, jos kaikkea ei voi tehdä kerralla. Kohtuuton rasite antaa mahdollisuuden poiketa saavutettavuusvaatimuksista harkitusti, ennakkoon suunnitellusti ja tilapäisesti.

Lue myös siitä, millaisia toimijoita saavutettavuusvaatimukset velvoittavat

Työpaikoilla käytettävät intranetit ja ekstranetit

Myös viranomaisten ja julkisoikeudellisten laitosten työpaikoilla käytettävät intranetit ja ekstranetit kuuluvat lain vaatimusten piiriin. Näitä palveluja koskee oma siirtymäaikansa: 23.9.2019 tai sen jälkeen julkaistut tai täydellisesti uudistettavat intranetit ja ekstranetit on tehtävä saavutettavuusvaatimusten mukaisiksi.

Saavutettavuusvaatimukset eivät koske ennen 23.9.2019 julkaistuja intranet- ja ekstranet-palveluja, jos niitä ei uudisteta täysin.

Kyseessä on järjestelmät, joita käytetään työtehtävissä työpaikalla ja nimenomaan työntekijän ominaisuudessa.

Työpaikan intranetin ja ekstranetin osalta laki koskee sivustoa sisällöllisesti, mutta ei muita järjestelmiä, joita on sisällytetty siihen. Eli kun intra- tai ekstranäkymästä siirrytään toiseen järjestelmään syöttämään esimerkiksi työtunteja, tekemään matkalaskuja tai käyttämään asianhallintajärjestelmää, digipalvelulain valvontavalta ei enää ulotu tämän kaltaisiin järjestelmiin. Edelleen tulee ottaa huomioon muu velvoittava lainsäädäntö.

Työpaikan ekstranetiksi luetaan työpaikalla vuorovaikutus rajatun henkilöryhmän kesken työtehtävien hoitamiseksi, esim. rakennusprojekti tai kehityshanke. Tässä työtehtävässä voi olla mukana osallisia useasta eri organisaatiosta, mutta kyse on jonkun yhteisen työtehtävän tai projektin hoitaminen. Tästä tulee erottaa toisille viranomaisille tai asiantuntijoille suunnatut verkkopalvelut, joiden tulee olla saavutettavuusvaatimusten mukaisia normaalien siirtymäaikojen puitteista.

Kannattaa huomioida, että jo hankintalaki velvoittaa ICT-hankinnoissa ottamaan huomioon saavutettavuuden. Lisäksi yhdenvertaisuuslain perusteella käyttäjä voi vaatia kohtuullisia mukautuksia järjestelmiin tai käyttöliittymiin, jotta työn tekeminen olisi mahdollista.

Sosiaalinen media

Jos organisaatiolla on käytössään sosiaalisen median kanavia, kuten YouTube, Facebook ja Twitter, näissä organisaation julkaisema sisältö kuuluu lain vaatimusten piiriin. Esimerkiksi YouTube-videot pitäisi siis tekstittää vaatimusten mukaisesti. Käyttäjien itsensä tuottama sisältö, vaikkapa organisaation sivuille lisätyt Facebook-kommentit, ei kuulu vaatimusten piiriin.

Jos sosiaalisen median kanavissa tai näissä julkaistuissa sisällöissä on saavutettavuuspuutteita, niistä pitäisi kertoa organisaation saavutettavuusselosteessa ja varautua antamaan sosiaalisen median kanavassa julkaistu oleellinen tieto myös omilla verkkosivuilla saavutettavassa muodossa tai tarvittaessa käyttäjälle sopivalla tavalla.

Kannattaa myös huomioida, että merkittäviä sisältöjä ei pitäisi julkaista pelkästään sosiaalisessa mediassa. Käyttäjille tärkeän tiedon pitää olla joka tapauksessa saatavilla myös organisaation omalta verkkosivustolta.

Sosiaalisen median sisältöjen saavutettavuutta voi parantaa kanavien omilla toiminnoilla: esimerkiksi Twitterissä on helppo ottaa käyttöön toiminto, jonka avulla kuville voi kirjoittaa vaihtoehtoisen kuvauksen, ja YouTubessa on oma videoiden tekstitystyökalu.

Sosiaalisen median syötteet ja upotteet verkkosivuilla

Sosiaalisen median kanavien syötteitä tai upotteita saa lisätä verkkosivustoille. Toteutuksessa pitäisi kuitenkin varmistaa, että syöte ei tee sivusta liian sekavaa ja että syötteen voi tarvittaessa ohittaa helposti esimerkiksi pelkkää näppäimistöä käyttämällä tai näkövammaisen henkilön ruudunlukuohjelmalla. Jos syöte tai siinä oleva ei-saavutettava sisältö hankaloittaa liikaa sivuston käyttöä, syötettä ei kannata lisätä sivustolle.
Lisätietoa ja ohjeita sosiaalisen median saavutettavuudesta saavutettavasti.fi-verkkosivustollaAvautuu uuteen ikkunaan
Muiden organisaatioiden kanavissa julkaistut sisällöt

Jos organisaatio julkaisee tai antaa julkaistavaksi sisältöä jonkin toisen organisaation verkkopalvelussa, sisällön pitää olla saavutettavuusvaatimusten mukainen. Jos esimerkiksi ELY-keskus tuottaa pdf-julkaisun, joka julkaistaan Kansalliskirjaston Doria-arkistossa, ELY-keskuksen pitäisi vastata siitä, että julkaisu on saavutettavuusvaatimusten mukainen.

Tällä säännöllä vältetään se, että organisaatio kiertäisi saavutettavuusvaatimuksia julkaisemalla ei-saavutettavaa sisältöä toisen organisaation verkkosivustolla tai sosiaalisen median kanavissa.

Poikkeukset

Alla olevien sisältöjen ja palvelujen ei tarvitse noudattaa vaatimuksia. Jos sivustolla tai sovelluksessa on poikkeuksia, joita saavutettavuusvaatimukset eivät koske, niistä pitää kertoa saavutettavuusselosteessa.

Suorat video- ja äänilähetykset

Lain mukaan suorien video- ja äänilähetysten ei tarvitse olla saavutettavuusvaatimusten mukaisia. Käytännössä suoralähetyksiä ei siis tarvitse tekstittää tai kuvailutulkata.

Videot ja äänilähetykset, jotka tallennetaan tai upotetaan verkkosivustolle, pitää tehdä saavutettavuusvaatimusten mukaisiksi 14 vuorokauden kuluessa julkaisusta. Lisätietoa videoiden ja äänilähetysten saavutettavuudesta ja saavutettavuusvaatimuksista.

Varhaiskasvatuksessa ja opetuksessa tilapäisesti rajatun ryhmän käytössä olevat sisällöt

Opetuksessa ja varhaiskasvatuksessa voidaan käyttää tilapäisesti ja rajatussa ryhmässä opetussisältöjä, jotka eivät ole vaatimusten mukaisia. Tilapäiseksi käytöksi katsotaan esimerkiksi lukukauden mittainen ajanjakso. Tilapäinen käyttö ei voi jatkua ainakaan useampia vuosia.

Poikkeus tekee mahdolliseksi sen, että opettaja ja oppilaat voivat esimerkiksi itse tuottaa opetuksessa hyödynnettävää sisältöä ilman syvällistä saavutettavuusvaatimusten tuntemusta tai teknologioita, jotka tukisivat saavutettavien sisältöjen toteutusta. Poikkeuksen myötä voidaan rajatussa ryhmässä myös kokeilla erilaisia uusia palveluja ja sisältöjä.

Jos tilapäisesti käytössä ollut digitaalinen opiskelumateriaali tai -palvelu otetaan pysyvästi käyttöön, sen pitää olla saavutettavuusvaatimusten mukainen. Usein oppimisympäristöt ja verkkokurssit ovat käytössä vuodesta toiseen, ja niiden pitäisi silloin olla saavutettavasti toteutettuja. Myöskään silloin kun opettaja käyttää samaa opetusvideota lukuvuodesta toiseen, kyse ei ole tilapäisestä käytöstä ja näin ollen videon täytyy olla saavutettava.

Muu varhaiskasvatuksen ja opetuksen sisältö, esimerkiksi yleiset verkkosivustot tai sovellukset, joilla kodin ja koulun tai varhaiskasvatuksen välillä hoidetaan asioita tai vaihdetaan tietoja, kuuluu lain piiriin.

Testi

WCAG onnistumiskriteeri 1.1.1 Ei-tekstuaalinen sisältö sallii poikkeuksen tiettyjen testien ja tehtävien tekstivastineisiin ja tekstittämisvaatimuksiin silloin, jos kyse on esimerkiksi kuullun ymmärtämisestä tai visuaalisten taitojen testaamisesta, kehittämisestä tai harjoittelemisesta. Eli jos jokin testi/tehtävä ei ole tarkoituksenmukainen tai järkevä tekstimuodossa, sitä ei tarvitse tekstittää.

Tästä huolimatta tällaisten verkkotehtävien kohdalla tulisi olla lyhyt kuvaileva tunnistetieto siitä, minkälainen tehtävä on kyseessä alt-tekstin muodossa. Lisäksi tulee miettiä vaihtoehtoisia tapoja tarjota opiskelumateriaalia siinä tapauksessa, että opiskelija haluaa osallistua opetukseen mutta ei pysty tekemään kaikkia tehtäviä.

Saavutettavuusselosteessa täytyy kertoa, miksi palvelu ei ole kaikilta osin saavutettava. Lisäksi selosteessa tulee olla ohjeet siitä, miten käyttäjät voivat antaa palautetta saavutettavuusongelmista sekä miten he voivat saada vaihtoehtoisia tehtäviä tai materiaaleja saavutettavassa muodossa.

Kartat ja karttapalvelut

Kartat, karttapalvelut ja karttasovellukset eivät kuulu lain piiriin. Käytännössä siis esimerkiksi maasto- tai sääkarttojen ei tarvitsisi täyttää saavutettavuusvaatimuksia.

Kuitenkin jos verkkokartta on tarkoitettu navigointikäyttöön eli käytännössä esimerkiksi opastamaan, missä vaikkapa viranomaisen toimipiste sijaitsee, sen olennainen opastava sisältö on tarjottava myös saavutettavuusvaatimukset täyttävässä muodossa.

Käytännössä on siis esimerkiksi myös kerrottava tekstinä, missä toimipiste sijaitsee (osoite, läheiset maamerkit tai joukkoliikennepysäkit), jos karttanäkymä ei täytä saavutettavuusvaatimuksia.

On huomioitava, että poikkeus koskee vain karttoja ja karttapalveluja, ei sellaisia tilanteita, joissa kartan avulla on visualisoitu jotakin tilastotietoa. Esimerkiksi infograafit, joissa Suomen väestönkasvua esitetään alueellisesti Suomen kartan avulla, kuuluvat lain piiriin. Eli aivan niin kuin infograafeille, myös tällaisille kartoille tulee tehdä tekstivastineet.

Jos keskeistä tietoa ei ole kerrottu leipätekstissä ja vaihtoehtoisesta kuvatekstistä tulisi liian pitkä, voi sivulle lisätä linkin erilliseen saavutettavaan taulukkoon tai tekstitiedostoon. Tällaisissa tapauksissa alt-tekstissä tulee kertoa, että infograafi on selitetty tekstimuotoisena esimerkiksi seuraavassa kappaleessa tai sivun alussa.

Arkistoitu verkkosivusto tai sisältö

Ennen 23.9.2019 arkistoituun verkkosivustoon tai sen arkistoituun sisältöön ei sovelleta saavutettavuusvaatimuksia. Kun verkkosivusto tai sen sisältö arkistoidaan 23.9.2019 tai sen jälkeen, tulee saavutettavuusvaatimuksia noudattaa. Arkistoituun verkkosivustoon tai sen sisältöön ei tehdä muutoksia, sitä ei päivitetä, eikä sitä tarvita aktiivisiin hallinnollisiin prosesseihin.

Arkistoidun verkkosivun tai materiaalin arkistoimisajankohta vaikuttaa siihen

miten tarkalla tasolla saavutettavuuspuutteet pitää saavutettavuusselosteessa kertoa ja

mihin kohtaan selostetta puutteet listataan.

Ennen 23.9.2019 arkistoidut verkkosivuston sisällöt kerrotaan saavutettavuusselosteessa kohdassa "Ei kuulu lainsäädännön piiriin". Nämä ovat sisältöä, joihin ei sovelleta saavutettavuusvaatimuksia. Kyseessä voi olla esim. tiedosto, blogi, uutinen. Päivämäärästä 23.9.2019 lukien julkaistuun tai arkistoituun verkkosivun sisältöön digipalvelulakia kuitenkin sovelletaan ja sisällön pitää olla saavutettavaa riippumatta siitä, onko se arkistoitu vai ei. Jos tällaisessa sisällön saavutettavuudessa on puutteita, sitä ei tule listata selosteessa kohdassa "Ei kuulu lainsäädännön piiriin", vaan kohdassa "Verkkosivusto ei ole kaikilta osin saavutettavuusvaatimusten mukainen".

Myös koko verkkosivusto voi olla arkistoitu. Ennen 23.9.2019 arkistoituun verkkosivustoon saavutettavuusvaatimuksia ei sovelleta. Jos arkistointi tehdään 23.9.2019 tai sen jälkeen, tulee verkkosivuston olla saavutettavuusvaatimuksien mukainen, sivustolla olla saavutettavuusseloste ja palautekanava.

Voi olla tilanteita, jossa arkistointi tehdään 23.9.2019-23.9.2020 välillä ja saavutettavuusvaatimuksia olisi noudatettava verkkosivuston osalta vasta 23.9.2020 alkaen. Näissä tapauksissa on riittävää julkaista siirtymäajan päättymisen jälkeen saavutettavuusseloste, jossa kerrotaan, että verkkosivusto on arkistoitu ennen kuin saavutettavuusvaatimukset tulivat voimaan. Tässä tapauksessa myös palautekanava tulee löytyä.

Kolmannen osapuolen tuottama sisältö

Verkkopalvelussa oleva ulkopuolisen tahon tuottama sisältö, jota palveluntarjoaja ei rahoita, kehitä tai valvo, ei kuulu lain vaatimusten piiriin. Poikkeus koskee esimerkiksi sosiaalisen median sisältöjä tai muita käyttäjien itsensä tuottamia sisältöjä, joita ei voi muokata saavutettavuusvaatimusten mukaisiksi. Jos tällaisen sisällön julkaisu verkkosivustolla voi haitata sivuston käyttöä, organisaation ei tulisi julkaista sitä.

Poikkeuksia eivät sen sijaan ole sellaiset sisällöt, jotka palveluntarjoaja on tilannut joltakin ulkopuoliselta kumppanilta. Palveluntarjoajan pitäisi siis varmistaa esimerkiksi tilaustyönä teetettyjen raporttien tai infograafien saavutettavuus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä palveluja ja sisältöjä laki koskee? - Saavutettavuusvaatimukset

# data[].attributes.attachment_link.description
Lain vaatimukset koskevat hyvin laajasti verkkosivustojen ja mobiilisovellusten sisältöjä ja toiminnallisuuksia. Laki koskee laajasti erilaisia verkkosivustoja ja sovelluksia - myös niitä, jotka on ensisijaisesti suunnattu asiantuntijoille. Alle on listattu keskeisiä sisältöjä ja toiminnallisuuksia, joita laki koskee. Tarkoituksena on auttaa hahmottamaan, että laki koskee suurinta osaa verkkosivustojen ja sovellusten toiminnoista ja sisällöistä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Empatiakartta on visuaalinen työkalu käyttäjäprofiileista tai havainnoinnista saadun tiedon jäsentämiseen.
Mihin työkalua käytetään?
Empatiakartta auttaa keskustelemaan asiakkaan tarpeista, tunteista, toiveista ja peloista, jotka liittyvät palvelujen kehittämiseen. Empatiakartta on hyödyllinen työkalu myös business model canvaksen laadinnassa, koska se auttaa ymmärtämään asiakkaan arvoja.
Miten työkalua käytetään?
Ajattelee ja tuntee?
Yritä ajatella kuten hän ajattelee. Mikä on hänelle tärkeintä? Mikä saa hänet liikuttumaan? Minkä takia hän voisi menettää yöunensa? Mitä unelmia ja haaveita hänellä on?

Sanoo ja tekee?
Yritä kuvitella miten hän käyttäytyy ja puhuu julkisella paikalla. Mikä on hänen asenteensa? Miten hän suhtautuu muihin? Onko hänen puheensä ja käytöksensä ristiriitaista?

Näkee?
Kuvaile mitä hän näkee ympärillään. Miltä hänen ympäristönsä näyttää? Ketä hän tapaa? Ketkä ovat hänen ystäviään? Minkälaisia palveluita hänelle tarjotaan?

Kuulee?
Kuvaile ketkä vaikuttavat hänen mielipiteisiinsä. Mitä vinkkejä tai neuvoja hänen ystävänsä antavat? Kuka muu vaikuttaa hänen päätöksiinsä? Mitkä mediat ovat osa hänen arkipäivää?

Kipupisteet
Mistä syystä hän voisi turhautua? Mikä estää häntä? Mitä riskejä hän kaihtaa?

Onnistumiset
Mitä hän haluaa saavuttaa? Miten hän arvioi onnistumisia? Millä tavoin hän saavuttaa tavoitteensa?
Vinkkejä Työkalun vahvuudet ja heikkoudet
Auttaa keskustelemaan asiakkaan tarpeista, tunteista, toiveista ja peloista, jotka liittyvät palvelun kehittämiseen.
Kesto
30 minuuttia
Kuinka monta osallistujaa
2-6 hengen ryhmä
Mitä tarvitaan
Työkalupohja

# data[].attributes.attachment_link.description
Empatiakartta on visuaalinen työkalu käyttäjäprofiileista tai havainnoinnista saadun tiedon jäsentämiseen. Mihin työkalua käytetään? Empatiakartta auttaa keskustelemaan asiakkaan tarpeista, tunteista, toiveista ja peloista, jotka liittyvät palvelujen kehittämiseen. Empatiakartta on hyödyllinen työkalu myös business model canvaksen laadinnassa, koska se auttaa ymmärtämään asiakkaan arvoja. Miten työkalua käytetään? Ajattelee ja tuntee? Yritä ajatella kuten hän ajattelee.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vaikka digitaalisuus yleistyy, arviolta yli miljoonan suomalaisen on edelleen vaikeaa käyttää verkkopalveluja. Viime vuonna voimaan tulleen digipalvelulain tarkoituksena on edistää digitaalisten palvelujen yhdenvertaista käyttöä.

On tärkeää, että digitaaliset palvelut ovat kaikkien ulottuvilla. Tällöin jo digipalvelujen suunnittelussa tulee huomioida ihmisen erilaisuus. Palveluja voi käyttää, vaikka käyttäjällä olisi kuulo- tai näkövamma, luki- ja oppimisvaikeus, muistihäiriö tai vaikkapa heikko suomen kielen taito. Tilapäisetkään häiriöt, kuten melu, auringonpaiste, stressi tai kipsi kädessä, eivät estä digipalvelujen käyttöä.

Kukapa meistä ei olisi kohdannut verkossa ongelmia. Esimerkiksi sivu ei mahdu puhelimen näytölle tai videon katselusta ilman ääntä ei tule mitään, koska tekstitys puuttuu. Verkkopalvelun lomake ei toimi odotetusti tai toimii yllättävästi. Teksti saattaa olla liian pientä, liian tiheää tai epäselvää.
- Digipalvelujen käyttö voi estyä eri syistä eri käyttäjillä. Keskeisten palvelujen pitää kuitenkin olla kaikkien saavutettavissa, kertoo lakimies Emilia Ojala Etelä-Suomen aluehallintovirastosta. Selkeää ja helppokäyttöistä digiä
Saavutettavuuden taustalla vaikuttaa suunnittele kaikille -periaate. Ihmisten erilaiset kyvyt, taidot, vaatimukset ja mieltymykset huomioidaan suunnittelun alusta asti. Tarkoituksena on ottaa huomioon erilaiset käyttäjät ja toteuttaa yksi palvelu, jota kaikki voivat hyödyntää.

Saavutettava verkkopalvelu on lähdekoodiltaan virheetöntä ja loogista, standardien ja ohjeistusten mukainen. Verkkosivusto toimii erilaisilla päätelaitteilla ja avustavilla teknologioilla, kuten puheohjauksella ja ruudunlukuohjelmalla. Digipalvelulaki on tuonut nämä velvoitteet osaksi Suomen lainsäädäntöä.
Hyötyä sekä tekijöille että käyttäjille
Saavutettavuustyö on pitkäjänteistä digipalvelujen parantamista, uudenlaista ajattelutapaa ja yhteistyötä, jossa voittajia ovat sekä toimijat että käyttäjät.

Saavutettavuus tuo digipalvelujen ääreen myös uusia asiakkaita eli heitä, joille digipalvelujen käyttö on aiemmin ollut vaikeaa tai mahdotonta. Lisäksi hakukoneet löytävät tiedon paremmin saavutettavilta sivulta.
- Digipalvelulaki asettaa minimivaatimukset saavutettavuudelle, joita tulee noudattaa. Mutta on ilo huomata, että esimerkiksi finanssialalla saavutettavat digipalvelut on nähty lain velvoitteiden lisäksi sekä yritysvastuutekona että kilpailuetuna, huomauttaa Emilia Ojala. Aluehallintovirastolta ohjeita ja vinkkejä
Digipalvelulaissa on siirtymäaikoja eri toimijoille. Nyt laki velvoittaa viranomaiset ja osan järjestöistä tekemään verkkosivuistaan saavutettavat 23.9.2020 mennessä.

Aluehallintoviraston saavutettavuuden valvonnan yksikkö on julkkaisut saavutettavuuskoulutuksen, jossa kerrotaan digipalvelujen saavutettavuusvaatimuksista ja keitä ne koskettavat. Sivustolla on myös eri organisaatioiden kokemuksia ja hyviä vinkkejä, miten verkkosivuista tehdään saavutettavat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaikka digitaalisuus yleistyy, arviolta yli miljoonan suomalaisen on edelleen vaikeaa käyttää verkkopalveluja. Viime vuonna voimaan tulleen digipalvelulain tarkoituksena on edistää digitaalisten palvelujen yhdenvertaista käyttöä. On tärkeää, että digitaaliset palvelut ovat kaikkien ulottuvilla. Tällöin jo digipalvelujen suunnittelussa tulee huomioida ihmisen erilaisuus. Palveluja voi käyttää, vaikka käyttäjällä olisi kuulo- tai näkövamma, luki- ja oppimisvaikeus, muistihäiriö tai vaikkapa heikko suomen kielen taito.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Direktiivi parantaa digitaalisten palveluiden laatua

Saavutettavuus on olennainen osa julkisten palveluiden digitalisointia. Jos sitä ei huomioida, monet jäävät palveluiden ulkopuolelle.

Euroopan parlamentti julkaisi saavutettavuusdirektiivin lokakuussa 2016. Sen tehtävä on varmistaa, että jokainen pystyy käyttämään julkisia verkkopalveluita.

Miksi direktiivi on olemassa?

Se edistää kaikkien mahdollisuutta käyttää julkisia palveluita.

Se asettaa saavutettavuudelle minimivaatimukset.

Se parantaa digitaalisten palveluiden laatua.

Direktiivin pohjana on Web Content Accessibility Guidelines eli WCAG-standardi. Standardiin kuuluu kriteerejä, jotka saavutettavan verkkopalvelun pitää täyttää.

# data[].attributes.attachment_link.description
Saavutettavuus on olennainen osa julkisten palveluiden digitalisointia. Jos sitä ei huomioida, monet jäävät palveluiden ulkopuolelle. Euroopan parlamentti julkaisi saavutettavuusdirektiivin lokakuussa 2016. Sen tehtävä on varmistaa, että jokainen pystyy käyttämään julkisia verkkopalveluita. Se edistää kaikkien mahdollisuutta käyttää julkisia palveluita. Se asettaa saavutettavuudelle minimivaatimukset. Se parantaa digitaalisten palveluiden laatua.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Organisaationne verkkopalvelusta pitäisi siis saada saavutettava, mutta miten? Muutos voi tuntua isolta ja epämääräiseltä, mutta sen eteen voi ottaa isoja ja pieniä askelia jo nyt.

WCAG voi tuntua vaikeaselkoiselta ja sitä se onkin. Tässä kuitenkin tärkeimmät asiat, jotka voit tehdä saavutettavuuden eteen heti.

7 asiaa, jotka voit tehdä saavutettavuuden eteen heti

Iso osa saavutettavuusdirektiivin vaatimuksista liittyy verkkopalveluiden tekniseen puoleen. Moni kriteeri on kuitenkin verkkopalvelun päivittäjän vastuulla.

Tärkeintä on, että kaikki organisaatiossa tietävät, miksi saavutettavuus on merkittävää.

1. Tee merkitys selväksi koko organisaatiolle

Varmista, että organisaatiossasi ymmärretään saavutettavuuden merkitys. Pidä huolta, että päätös saavutettavuustyöstä tulee ylimmältä johdolta asti.

2. Kartoita nykytilanne

Ota selvää, mitä digitaalisia materiaaleja teillä on. Selvitä myös, miten niitä tuotetaan sekä missä niitä käytetään ja miten.

3. Ala muokata sisältöä selkokieliseksi

Direktiivi itsessään ei vaadi, että kaikki sisältö olisi selkokielistä. Se on kuitenkin olennaista, jos haluat tavoittaa käyttäjät ja tehostaa viestintääsi.

Selkokieli palvelee myös muita kuin saavutettavuuskohderyhmiä. On tutkittu, että asiantuntijatkin lukevat mieluummin selkokieltä kuin asiantuntijakieltä. Hyvällä tuurilla myös puhelut ja sähköpostit vähenevät, kun saat asiasi kerrottua selkeämmin verkossa.
Yhdistynyt kuningaskunta: Miksi käytämme lyhyitä virkkeitä (englanniksi)
4. Liitetiedostot koneluettaviksi

Varmista, että kaikki liitetiedostot, joita tuotatte tästä hetkestä lähtien (pdf, word, jne.) ovat koneluettavia, ei siis vain skannattu ja laitettu sivuille.
Lue Celian ohjeita saavutettavan verkkosisällön tuottamiseen
5. Teetä saavutettavuuskartoitus

Ennen kuin verkkopalvelusta voidaan kehittää saavutettava, pitää tietää, mitä kehitetään. Saavutettavuuskartoituksessa selvitetään, miten verkkopalvelu vastaa WCAG -standardeihin. Se kertoo, mikä sivustolla on saavutettavaa ja mitä pitää kehittää.

Tilaa saavutettavuuskartoitus sertifioidulta asiantuntijalta jo tänään

6. Kehitä verkkopalvelua

Kun saavutettavuuskartoitus on laadittu, voidaan verkkopalvelua lähteä kehittämään. Tavoitteena on saada verkkopalvelu saavutettavaksi tavoiteajassa. Tätä varten sinun tulee ottaa yhteyttä verkkopalvelutoimittajaan.

Verkkopalvelun kehittäminen saavutettavaksi tarkoittaa toisille isompaa ja toisille pienempää uudistusprojektia. Parhaan käsityksen saat, kun teetät saavutettavuuskartoituksen. Varaa uudistukselle kuitenkin aikaa, että verkkopalvelu saadaan ajoissa kuntoon.

7. Laadi saavutettavuusseloste

Organisaationne kannattaa asettaa tavoitteeksi, että verkkopalvelusta kehitetään saavutettava direktiivinmukaisessa tavoiteajassa. Jos se ei kuitenkaan onnistu, pitää sivustolle laatia saavutettavuusseloste.

Saavutettavuusseloste kertoo muun muassa, mitkä sivuston osat eivät ole saavutettavia. Lisäksi siinä kerrotaan, mitä aiotaan tehdä, että niistä saadaan sellaisia.

Lue lisää aiheesta
Mitä saavutettavuus tarkoittaa eri kohderyhmille? Tutustu selkokieleen Selkokeskuksen sivuilla Lisätietoa saavutettavuusselosteesta valtiovarainministeriön sivuilta

# data[].attributes.attachment_link.title
7 asiaa, jotka voi tehdä heti | Saavutettavuusdirektiivi.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Organisaationne verkkopalvelusta pitäisi siis saada saavutettava, mutta miten? Muutos voi tuntua isolta ja epämääräiseltä, mutta sen eteen voi ottaa isoja ja pieniä askelia jo nyt. WCAG voi tuntua vaikeaselkoiselta ja sitä se onkin. Tässä kuitenkin tärkeimmät asiat, jotka voit tehdä saavutettavuuden eteen heti. Iso osa saavutettavuusdirektiivin vaatimuksista liittyy verkkopalveluiden tekniseen puoleen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekstin kuuntelu Wordissa (Office 365) - Windows

# data[].attributes.body
Jos käytät Firefoxia, siihen voi ladata Read aloud –lisäosan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vammaisuus digimaailmassa

Suomen kielen "vammaisuus" on huono sana: se antaa ihmiselle leiman, joka määrittelee hänet fyysisiltä kyvyiltään vähäisemmäksi lopuksi elämää. Englannin kielessä "disabled" ja sana "moninaisuus" ovat parempia ilmaisuja. Nämä korostavat, että ihmisen kyvykkyys riippuu tilanteesta ja ominaisuuksista. Digitaalisessa maailmassa tämä ajattelu toimii erityisen hyvin: hyvin suunniteltu digitaalinen palvelu on kaikkien käytettävissä. Niinpä digitaalisessa maailmassa vammaisuus voidaan poistaa. Mikä mahtava mahdollisuus! Toisaalta huonolla suunnittelulla saadaan kenestä tahansa vammainen. Eikä tässä vielä kaikki!

Jos loppukäyttäjät laaja-alaisesti osallistetaan palvelumuotoiluun oikeaan aikaan, ei tästä aiheudu käytännössä mitään lisäkustannuksia. Jos taas esteettömyys pyritään lisäämään olemassa olevaan palveluun jälkeenpäin, on tuloksena kallis ja usein huonosti toimiva ratkaisu. Osallistava palvelusuunnittelu on innostavaa ja monelle silmiä avaavaa: pienillä lisäpanostuksilla voidaan palvelu kohdistaa paljon laajemmalle yhteisölle ja saada iso vaikuttavuus. Hyvän käyttäjäkokemuksen tuottaminen laajalle ja haasteelliselle käyttäjäkunnalle inspiroi suunnittelemaan parempia ja innovatiivisempia palveluita.

What's normal anyways?

Useimmat digitaaliset palvelut on suunniteltu ns. "normaaleille" käyttäjille normaaleissa oloissa. Tällöin käytettävyyden kanssa tulee ongelmia, jos käyttäjä ei täytäkään suunnittelun pohjalla olleen normaalikäyttäjän profiilia. Myös tämä ns. normaalikäyttäjä kohtaa käytettävyysongelmia haastavissa olosuhteissa: kirkkaassa päivänvalossa, meluisassa tilassa tai liikenteessä. Mobiililaitteita käytettäessä huomataan, etteivät nämä ääriolosuhteet olekaan niin poikkeuksellisia: haastavat olosuhteet ovatkin normaaleja. Keskeistä on huomata, että hyvällä palvelumuotoilulla voidaan samanaikaisesti sekä laajentaa käyttäjäkuntaa, että
parantaa käytettävyyttä eri olosuhteissa. Normaalikäyttäjä on konseptina ongelmallinen: kuka määrittelee normaalikäyttäjän ja kuka oikeastaan haluisi olla normaalikäyttäjä? Lainaus elokuvasta Forrest Gump toimii hyvin:
"What's normal anyways?" Osallistavan palvelumuotoilun keskiössä on käyttäjäryhmän moninaisuus: erilaiset käyttäjät otetaan laaja-alaisesti mukaan palveluiden suunnitteluun.

Osallistava palvelumuotoilu = moninaisuudelle suunnittelu

Ihmiset ovat olleet jo pitkään palvelumuotoilun keskiössä. Suunnittelijat ovat kilvan kehittäneet palveluita, jotka ratkaisevat ihmisten tarpeita ja parantavat ihmisten elämää. Osallistava palvelumuotoilu syventää ihmiskeskeisyyttä edelleen korostamalla ihmisten moninaisuutta ja erilaisia kykyjä ja ominaisuuksia. Pyrkimyksenä on löytää ratkaisuja, jotka adaptoituvat yksilöiden kykyihin ja rajoituksiin erilaisissa tilanteissa. Käyttäjäkokemuksesta tulee erittäin henkilökohtainen kokemus.

Tässä artikkelissa pyritään identifioimaan osallistavan palvelumuotoilun erityispiirteet. Osallistavan palvelumuotoilun keskeinen lähtökohta on se, että käyttäjillä, esimerkiksi eri tavoin liikkumis- ja toimimisesteisillä henkilöillä, saattaa olla tarpeita, jotka ovat niin kaukana suunnittelijan omasta kokemusmaailmasta, ettei suunnittelija tule niitä ajatelleeksikaan.
Sinänsä tämäkään ei ole erilaista kuin palvelumuotoilussa yleensä, jossa käyttäjien tarpeiden ja käyttäjäkokemuksen on aina oltava tekemisen keskiössä. Osallistavassa palvelumuotoilussa voidaan erottaa kolme päävaihetta: ideointi, kehittäminen ja testaus. Koko prosessi on hyvin iteratiivista, eli aina ymmärryksen kasvaessa tarvittaessa palataan takaisin edelliseen vaiheeseen.

"Älä suunnittele mitään meille ilman meitä"

Palvelumuotoilun ensimmäisenä vaiheena on ideointi. Englanninkielisen lainauksen "don't design anything for us without us" olen kuullut monilta näkövammaisilta henkilöiltä. Valitettavasti en tiedä lainauksen alkuperää. Idean lähtökohtana saattaa olla hyvin monenlaisia ajatuksia. Nokian matkapuhelinkehityksessä meillä oli tapana tavata vammaisjärjestöjä hyvin avoimella agendalla ja kysyä, että mitä voisimme heidän tarpeisiinsa kehittää. Toisaalta saattaa olla, että itse toiminnallisuus on hyvin tarkoin ulkoapäin määritelty ja ideointivaiheessa sitä konseptoidaan nimenomaan tiettyä käyttäjäkuntaa varten. Esimerkkinä voisi mainita, vaikka symbolipohjaisen viestipalvelun kehittäminen puhevammaisille lapsille. Olennaista ideoinnissa on, että loppukäyttäjät ovat aktiivisesti mukana kertomassa näkemyksiään jo ideointivaiheessa. Taito on osata esittää kysymyksiä, joilla päästään käyttäjien tarpeiden alkulähteille: Kenelle palvelu on tarkoitettu? Minkä käyttäjän ongelman palvelu ratkaisee? Mitä palvelun tulisi tehdä? Onko tiedossa palvelun keskeiset toiminnot? Voidaanko ne kuvata käyttäjäpoluksi?

Kehittäminen

Palvelun kehittäminen nopeatempoinen kehitysvaihe, joka aloitetaan kuvaamalla palvelun eri vaiheet ideoinnin pohjalta. Mitkä ovat keskeiset kontaktipointit palvelussa? Mitä noissa tilanteissa tapahtuu? Mitkä ovat sen tapahtuman haasteet eri käyttäjille? Voi myös olla, että projektissa parannetaan olemassa olevaa palvelua. Tällöin lähtökohtana on nykyinen palvelu, jota lähdetään iteroimaan kohti toivottua palvelua.

Erityisesti eri tavoin liikkumis- ja toimimisesteisille henkilöille suunniteltujen palvelujen muotoilussa toimii hyvin käyttäjäprofiilien käyttö. Käyttäjäprofiileilla kuvataan tyyppikäyttäjiä niin, että he ovat aktiivisia toimijoita, jotka määritellään ensisijaisesti heidän työnsä, kiinnostustensa ja sosiaalisen verkostonsa kautta ja vasta toissijaisesti heidän toimimisesteen kautta. Käyttäjäpersoonat saattavat paljastaa mielenkiintoisia käytettävyyskavereita muista ryhmistä. Esimerkiksi fyysinen toiminta saattaa olla rajoitettua pysyvän vamman takia tai käden murtumisen takia. Lisäksi esimerkiksi pienen vauvan äidillä on samaan tapaan alentunut toimintakyky, kun vauva on sylissä. Kukaan käyttäjäpersoona ei ole yksin tässä maailmassa ja niinpä on hyvä myös kuvata tai ainakin listata käyttäjäpersoonan keskeiset verkostot, jolloin myös muiden ihmisten vaikutusta voidaan arvioida.

Käyttäjäpersoonien kautta käyttäjäpolku saattaa muuttua radikaalistikin ja siinä huomataan haasteita ja uusia mahdollisuuksia, jotka vaativat lisävaiheiden määrittelyä. Palveluiden kehittämisessä ratkaisua iteroidaan useita kertoja, kunnes kehittäjät ovat tyytyväisiä ja valmiita etenemään seuraavaan vaiheeseen.

Testaus

Osallistavassa palvelumuotoilussa on tärkeää päästä nopeasti testaamaan palvelua oikeiden loppukäyttäjien kanssa. Kysymyksenasettelu on jälleen tärkeää, jotta ymmärretään olennaiset ilmiöt nopeasti. Kun parannustarpeita huomataan, palataan piirustuspöydälle: saattaa olla, etteivät käyttäjäpersoonat edustaneet käyttäjiä tarpeeksi hyvin tai käyttäjäpolku ei kuvannut palvelun vaiheita riittävällä tarkkuudella. Edessä on jälleen iterointia, kunnes jossain vaiheessa palvelu täyttää tavoitteen ja käyttökokemus on hiottu niin intuitiiviseksi, ettei käyttäjän tarvitse ajatella palvelun käyttöä. Digitaalisen palvelun optimointi ja Iterointi eivät lopu palvelun julkaisuun. Käyttäjäkokemusta on kerättävä jatkuvasti ja kehitystyötä on jatkettava.

Muutama juttu vielä loppuun

Loppuun vielä muutama lisäehdotus.

1. Leivo palvelun sisään positiivisia yllätyksiä esimerkiksi hauskoja grafiikan tai audiomaailman yksityiskohtia. Esteettömissä palveluissa hauskuus on tyypillisesti loistanut poissaolollaan: palvelut ovat käytettäviä, mutta tylsiä.

2. Tee projektistasi tarina, jota voit jakaa: osallistava palvelumuotoilu innostaa muita suunnittelijoita.

3. 3. Dokumentoi, miten otit erilaiset ihmiset huomioon. Vie ajattelu osaksi organisaatiosi suunnitteluprosessia.

Ja edelleen Forrest Gumpia lainaten: "and that is all I have to say about that."

Petteri Alinikula

# data[].attributes.attachment_link.title
Liiteartikkeli: What's normal anyways? Osallistava digipalveluiden suunnittelu | Kuntaliitto.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen kielen "vammaisuus" on huono sana: se antaa ihmiselle leiman, joka määrittelee hänet fyysisiltä kyvyiltään vähäisemmäksi lopuksi elämää. Englannin kielessä "disabled" ja sana "moninaisuus" ovat parempia ilmaisuja. Nämä korostavat, että ihmisen kyvykkyys riippuu tilanteesta ja ominaisuuksista. Digitaalisessa maailmassa tämä ajattelu toimii erityisen hyvin: hyvin suunniteltu digitaalinen palvelu on kaikkien käytettävissä.