# data[].attributes.headline
חוסיין בדארנה

# data[].attributes.subject
חוסיין בדארנה

# data[].attributes.body
https://www.calcalist.co.il/internet/articles/0,7340,L-3769138,00.html

# data[].attributes.attachment_link.title
פרצת אבטחה בתוכנת אימפרבה חשפה לקוחות לאיומי סייבר

# data[].attributes.attachment_link.description
דליפת מידע ממערכות חברת האבטחה הישראלית איפשרה גישה לתעודות אבטחה, שהשגתן יכלה לסייע להאקרים לעקוף את אחד ממוצרי אימפרבה. הפרצה רלוונטית לחברות שהשתמשו בו בספטמבר 2017. החברה פרסמה התנצלות והודיעה שהמקרה בחקירה

# data[].attributes.headline
עמאר ג'בארין

# data[].attributes.subject
עמאר ג'בארין

# data[].attributes.body
https://www.calcalist.co.il/world_news/article/bjcd0j2ei

# data[].attributes.attachment_link.title
דיווח: הטלפון של ליז טראס נפרץ ומידע רגיש דלף | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
ממשלת בריטניה נקראה לפתוח בחקירה בנוגע לטענות שהטלפון של ראשת הממשלה לשעבר, ליז טראס, נפרץ בעת ששימשה כשרת החוץ, כך לפי דיווח בעיתון הבריטי Mail on Sunday. החשד: סוכנים מרוסיה אחראים לפריצה

# data[].attributes.body
https://m.calcalist.co.il/Article.aspx?guid=b1cxqpypy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ההאקרים האיראנים המשתייכים לקבוצת בלאק שאדו, שעומדת מאחורי פריצת הסייבר לשרתי חברת אחסון האתרים סייברסרב, פרסמו הלילה עוד מאגרי מידע שהם מחזיקים. הפעם מדובר במאגרים שנגנבו ככל הנראה מאתרי מכון מור ורדיו 103.

לפי הפרסומים של הקבוצה בערוץ הטלגרם שלה ושנבדקו בידי חברת צ'ק פוינט, הם מכילים מאות אלפי פריטי מידע של מטופלי מכון מור וכן נתוני משתמשים של אתר או אפליקציית רדיו 103.

המאגר הרגיש מהשניים הוא כמובן של מטופלי מכון מור, שמספק שירותי בדיקות רפואיות למאות אלפי ישראלים, המידע שמופיע במאגר יכול בקלות לשמש לסחיטה של המשתמשים.

תוכן המידע שפורסם עד כה: במכון מור מדובר מעל ל-290 אלף פניות של מטופלים שכוללות שם, טלפון, מייל, והתוכן בפנייה לאתר (לפעמים כולל פרטים רפואיים, לא תמיד).

ב-103FM מדובר ב-29 אלף פרטי משתמשים, שכוללים שם, כתובת (חלק מהם), מייל, סיסמה, נייד (חלק מהם), תאריך לידה, מין, תאריך התחברות אחרון.

לפי צילומי המסך של המאגר שנבחנו בידי חוקרי סייבר מופיע שם מידע כגון קביעת תור לפרוצדורה רפואית כזו או אחרת כגון אולטרה סאונד או קבלת חיסונים לפני טיסה לחו''ל. לא ברור אם המאגר כולל מידע נוסף, פרטי יותר, אך גם מהמידע שמופיע כעת ניתן לגלות מידע רפואי על אדם, כגון מי שקבע תור לבדיקת איידס או לבדיקה אחרת שעשויה לגרום לו מבוכה אם תיחשף.

בסה''כ נספרו כ-300 אלף רשומות של לקוחות רשת המרפאות הארצית של מכון מור. אבל יכול מאוד להיות שמדובר ביותר מידע מכפי שההאקרים מפרסמים. בינתיים הם חשפו מידע על עובדי חברת התחבורה דן, לקוחות חברת התיירות פגסוס וכמובן רשומות של משתמשי אתר ההיכרויות לקהילת הלהט''ב "אטרף".

לא ברור עדיין אם מטרת ההאקרים הוא אכן לקבל תשלום כופר מה שיגדיר את הפעולה כפלילית, או לחילופין להביך את ישראל כמעצמת סייבר.

קבוצת בלאק שאדו (Blackshadow) כבר פרצה לאתרים ישראלים בעבר, כאשר הפריצה הידועה ביותר שלהם היא של חברת הביטוח שירביט בשנה שעברה שחשפה נתונים רגישים, גם של עובדי מדינה וכוחות הביטחון. בנוסף הם פרצו לחברת ק.ל.ס שעוסקת במימון וגם משם פורסמו מסמכים פרטיים ורגישים כגון צילומי ת''ז או התכתבויות שחושפות את המצב הפיננסי של לקוחות החברה.

הפריצה הנוכחית היא תוצאה של התעלמות מצד חברת סייברסרב מאזהרות של גורמי מקצוע כגון מערך הסייבר הלאומי ואף אנשי חברת נטוויז'ן המארחים את שרתי החברה במתקניה, על כך שהפלטפורמה שלה לא מוגנת כפי הנדרש.

הממשלה לא קידמה כלל בישראל את נושא הגנת הפרטיות

אבל קשה לבוא בטענות רק לחברות פרטיות, כאשר הממשלה לא ממש קידמה את נושא הגנת הפרטיות בישראל במשך שנים. משרדי ממשלה שונים ואף גופים ממשלתיים אחרים כגון המשטרה או חברות ממשלתיות, מחזיקים במאגרי מידע שחלקם לא עומדים בדרישות חוק הגנת הפרטיות, ובחלק מהמקרים הם מנסים להכשיר את החזקתם בדיעבד למרות שאין להם סיבה טובה. מעבר לכך, רשות הגנת הפרטיות שאמונה על יישום חוק הפרטיות המיושן של מדינת ישראל לא יכולה לקנוס מחדלי פרטיות במעל ל-25 אלף שקל. היקף הקנס המקסימלי הקבוע כיום בחוק.

עם זאת נראה שבקואליציה התחילו להבין שיש כאן בעיה קשה שדורשת טיפול מיידי. על פי הודעת ועדת חוקה, חוק ומשפט היום (ד'), זו מתכננת דיון ביום שני הבא בנושא "ההגנה על הפרטיות ברשתות החברתיות עם התגברות מתקפות הסייבר - האם יש לישראל את הכלים המשפטיים על מנת להגן על פרטיות אזרחיה", כך לפי סדר יום הוועדה שפורסם באתר הכנסת. ועדיין, הצעות חוק שמאפשרות להקשיח את הגנות הפרטיות בישראל נמצאות בדיונים בכנסת מזה שנים רבות, אך כמו חוק הסייבר שגם הוא בהכנה כבר שנים, הצעות אלה מעולם לא עברו להליך הצבעה.

השוק הפרטי מופקר

בעוד תשתיות קריטיות מוגנות היטב בידי צה''ל והשב''כ, השוק הפרטי מופקר לכוחות השוק, אין הגדרות מעודכנות של אילו כלים צריכים לשמש להגנה על מאגרי מידע למשל. אמנם מערך הסייבר מפעיל מוקד ייעוץ חינמי לכל חברה או גוף בארץ שאינו חוסה תחת מטריית ההגנה של כוחות הביטחון, אך מעטים אלה שפונים אליו, אם מתוך חוסר ידיעה או פשוט מחשש שהדרישות המקצועיות יעלו לעסק הקטן כסף רב שאין באפשרותו לממן. אך לא מדובר רק על עסקים, גם בתי חולים למשל אינם חוסים תחת ההגדרה של תשתית קריטית כך שהם לא מוגנים על ידי סוכנויות הביטחון וצה''ל.

עד כה לא הייתה שום התייחסות של גורם אכיפת חוק למעט מערך הסייבר הלאומי. בעוד שעל כל פיגוע דקירה קופצים עשרות פוליטיקאים, במקרה הנוכחי ואחרים, כגון הפריצה למחשבי ביה''ח הלל יפה בתחילת חודש שעבר, אפילו השר לביטחון פנים, עומר בר-לב, התעלם. מדובר באירועים שלהם מימד אסטרטגי מובהק. בעוד בשבוע שעבר צהלו בישראל למראה תורים בתחנות דלק איראניות שנגרמו עקב תקיפת סייבר של גורמים לא מזוהים אך שיוחסו לישראל על ידי הרשויות המקומיות, ניכר שגם מהצד השני יודעים למצוא את נקודות התורפה של המשק הישראלי.

קשה לדעת אם להאקרים יש עוד פריטי מידע. בעוד הם מבקשים כופר כדי לקבל גישה לקבצים, נראה שמדובר יותר בניסיון לעורר זעם ציבורי בישראל מאשר דרישה אמיתית. הקבוצה הזו אינה היחידה שפועלת נגד המדינה. ישנן קבוצות טורקיות, סוריות, פלסטיניות ואף התארגנויות של האקרים כגון OpIsrael שתוקפות בכל עת. בחלק ניכר מהמקרים תקיפות אלה לא מצליחות, אך מדי פעם ישנן הצלחות והפריצה הנוכחית היא הוכחה לכך. כדאי שהרשויות ישימו לב לכך שפגיעות כאלה, גם בשוק הפרטי, מהוות איומים אסטרטגיים על המדינה לא פחות מתקיפות קינטיות או טרור.

# data[].attributes.attachment_link.title
פריצת הסייבר האיראנית: הדלפת ענק של מידע רפואי ממכון מור | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
ההאקרים האיראנים המשתייכים לקבוצת בלאק שאדו, שעומדת מאחורי פריצת הסייבר לשרתי חברת אחסון האתרים סייברסרב, פרסמו הלילה עוד מאגרי מידע שהם מחזיקים. הפעם מדובר במאגרים שנגנבו ככל הנראה מאתרי מכון מור ורדיו 103. לפי הפרסומים של הקבוצה בערוץ הטלגרם שלה ושנבדקו בידי חברת צ'ק פוינט, הם מכילים מאות אלפי פריטי מידע של מטופלי מכון מור וכן נתוני משתמשים של אתר או אפליקציית רדיו 103.

# data[].attributes.body
https://www.calcalist.co.il/calcalistech/article/rycyg4q7i

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
עירד עצמון שמאייר

# data[].attributes.attachment_link.title
מתקפות סייבר השביתו את המשחק החדש של אקטיוויז’ן בליזארד | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
תוך רגעים בודדים, משחק ההמשך של ”אוברווץ’” ספג מתקפות DDoS קשות שהובילו לקריסת שרתי המשחק, ומנעו ממשתמשים לשחק. אין זו הפעם הראשונה, שכן יצרנית המשחקים הפכה בשנים האחרונות למטרה מועדפת על האקרים

# data[].attributes.headline
מאריא מעבוכ 

# data[].attributes.subject
מאריא מעבוכ 

# data[].attributes.body
מלחמת אוקראינה-רוסיה היא רק הפתיח לשימוש בסייבר ככלי נשק - גלובס (globes.co.il)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתקפות הסייבר ההולכות וגוברות, הסנקציות שהוטלו על רוסיה בעקבות הלחימה באוקראינה והדה-גלובליזציה שהעולם חווה בשבועות האחרונים וצפוי לחוות עוד הרבה קדימה מגדילה את סיכון הסייבר עבור גופים ממשלתיים ועבור חברות.

נשיא ארה"ב, ג'ו ביידן, הציב את נושא אבטחת הסייבר בסדר עדיפות עליון וחתם על צו נשיאותי ייחודי הפותח לראשונה דלת לחברות וסטארטאפים המעוניינים למכור לשוק הפדרלי, מהלך שהיה נחשב בירוקרטי וקשה עבור חברות רבות.

הצו הנשיאותי מעניק חסות ותמיכה נרחבת לשיתוף פעולה בין חברות פרטיות לממשל הפדרלי ומקצה כ-650 מיליון דולר להגברת ההגנה על אתרי ממשל, כאשר שוק אבטחת הסייבר הפדרלי מוערך בכ-200 מיליארד דולר. מדובר בסכומים עצומים, וחברות שישקיעו מאמץ וזמן בהפיכתן לספקיות מורשות לממשל הפדרלי - יכולות להגדיל מכירות בצורה משמעותית.

החתימה על הצו של ביידן נעשתה לפני כשנה, עוד בטרם הלחימה בין אוקראינה לרוסיה, שאף הגדילה את החשש למתקפות סייבר על תשתיות ואתרים חיוניים בממשל הפדרלי, בתגובה לסנקציות הכלכליות שהטיל הממשל האמריקאי על רוסיה עם פרוץ הלחימה. בחודש האחרון, קרא נשיא ארה"ב לחברות פרטיות להיערך לאפשרות של תקיפות סייבר נרחבות והחל להוציא הנחיות טכנולוגיות ממוקדות לחברות לצורך חיזוק ההגנה עליהן. במקביל, צוות המשרד לביטחון פנים של ארה"ב הגיע בתחילת החודש לישראל במטרה לחתום על הרחבת שיתוף הפעולה בתחום אבטחת הסייבר בין שתי המדינות, מה שצפוי להוביל להסכמים גדולים נוספים.

כאשר מסתכלים על התמונה הרחבה, חברות ישראליות העוסקות באבטחת סייבר נדרשות לקרוא את המפה ולהתחיל לעבוד מול השוק הפדרלי שמחפש בנרות פתרונות חדשים ואמינים. העבודה מול הממשל הפדרלי דורשת היכרות עם השוק, קשרים עם גורמים אמריקאיים, נוכחות חזקה באזור ומוכנות למחזורי מכירה ארוכים לצד תהליכים בירוקרטיים ארוכים - מכשולים המונעים מחברות רבות להיכנס לשוק זה.

בנוסף לכך, מתקפות הסייבר הרבות מייצרות איום מדינתי גם על חברות עסקיות, מה שמגביר את הביקוש לפתרונות מצידן ורצוי שיהיה כזה שנמצא ברמה מספקת להגן מפני תוקפים מסוג חדש ועם יכולות חדשות. עבודה עם הממשל הפדרלי תסייע לאותן חברות להמחיש את רמת ההגנה שהפתרון שהן מפתחות מספק ולרכוש לקוחות נוספים גם בשוק הפרטי.

לצד המכשולים שבדרך, מדובר בתקופת פז עבור חברות המעוניינות לבצע את הקפיצה הגדולה מהשוק הפרטי האמריקאי לשוק הפדרלי. כזרוע ההשקעות של חברת מרלין סייבר העובדת מול הממשל הפדרלי מזה שנים רבות אנו עדים בשנה האחרונה לעלייה משמעותית בהיקף הדרישה והמכרזים שהממשל האמריקאי מעלה מול חברות בשוק הפרטי ואנו צופים שהמגמה תמשיך ותתחזק בשנים הקרובות.

כיוצא מזה, המלצתי עבור כל חברה העוסקת בתחום אבטחת הסייבר ובעלת מחזור מכירות מבוסס לקפוץ למים ולהתחיל למכור טכנולוגיה לממשל האמריקאי. כדי למכור לשוק הפדרלי החברה נדרשת להגיש מספר אישורים מפורטים לממשל, להיכנס לרשימת הטכנולוגיות וההסכמי הרכש המאושרים ע"י הממשל, ליצור רשת שותפים עסקיים וכמובן להכיר היטב את השוק בו הם פועלים. שילוב בין שותפים ונכונים המתמחים בשיתוף פעולה בין חברות סייבר ישראליות לבין הממשל הפדרלי, לצד מוצר חזק וטיימינג נכון - עשוי להוביל לא מעט חברות לביצוע עסקאות ענק בארה"ב.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
מלחמת אוקראינה-רוסיה היא רק הפתיח לשימוש בסייבר ככלי נשק, שי מישל

# data[].attributes.attachment_link.description
מתקפות הסייבר ההולכות וגוברות, הסנקציות שהוטלו על רוסיה בעקבות הלחימה באוקראינה והדה-גלובליזציה שהעולם חווה בשבועות האחרונים וצפוי לחוות עוד הרבה קדימה מגדילה את סיכון הסייבר עבור גופים ממשלתיים ועבור חברות. נשיא ארה"ב, ג'ו ביידן, הציב את נושא אבטחת הסייבר בסדר עדיפות עליון וחתם על צו נשיאותי ייחודי הפותח לראשונה דלת לחברות וסטארטאפים המעוניינים למכור לשוק הפדרלי, מהלך שהיה נחשב בירוקרטי וקשה עבור חברות רבות.

# data[].attributes.body
נדחתה בקשה לייצוגית נגד פייסבוק לאחר ש-50 מיליון חשבונות נפרצו - גלובס (globes.co.il)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אבישי גרינצייג

# data[].attributes.attachment_link.title
נדחתה בקשה לייצוגית נגד פייסבוק לאחר ש-50 מיליון חשבונות נפרצו

# data[].attributes.attachment_link.title
Dropbox חושפת גניבת 130 מאגרי GitHub שלה באמצעות פישינג - 010

# data[].attributes.attachment_link.description
Dropbox חשפה פרצת אבטחה לאחר שהאקרים גנבו 130 מאגרי קוד בעקבות השגת גישה לאחד מחשבונות ה- GitHub שלה באמצעות אישורי עובדים שנגנבו בהתקפת פישינג. לדרופבוקס יש יותר מ- 700 מיליון משתמשים רשומים. החברה גילתה שהתוקפים פרצו את החשבון ב- 14 באוקטובר כאשר GitHub הודיעה לה על פעילות חשודה שהחלה יום אחד לפני שליחת ההתראה.

# data[].attributes.headline
מורגאן חביבאללה 

# data[].attributes.subject
מורגאן חביבאללה 

# data[].attributes.attachment_link.title
הוותיקן מוריד את אתר האינטרנט על רקע ניסיונות פריצה של האקרים - 010

# data[].attributes.attachment_link.description
בשבוע שעבר נאצץ הוותיקן להסיר את אתר האינטרנט הראשי שלו vatican.va ועד מהרה הודה שהוא זיהה ניסיונות האקרים לפרוץ אליו. האתר היה מושבת בימים רביעי וחמישי בשבוע שעבר אך חזר שוב לפעילות ביום שישי בבוקר. עם זאת, ניסיונות של אנשי אתר Cybernews לגשת לגרסה הלטינית של vatican.va נתקלו בהודעות שגיאה 404.

# data[].attributes.headline
תסנים חביבאללה

# data[].attributes.subject
תסנים חביבאללה

# data[].attributes.attachment_link.title
דלף נתונים מחברת ביטוח בניו זילנד לאחר מתקפת סייבר על ספק IT שלה - 010

# data[].attributes.attachment_link.description
חברת הביטוח בריאות הניו זילנדית Accuro חוקרת פרצת אבטחה אצל ספק IT חיצוני שלה בחשד שאירוע סייבר אצלו גרם לדלף מידע של נתונים אישיים של 34,000 לקוחות הביטוח. חברת הביטוח Accuro הפועלת ללא מטרות רווח, טוענת כי חקירת מתקפת הסייבר לא חשפה עד כה ראיות לדלף מידע אך אינה יכולה לשלול אפשרות זו.

# data[].attributes.headline
נמיר אבו חרירי

# data[].attributes.subject
נמיר אבו חרירי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אחרי שאנונימי התקשר לחברי צוות בבית החולים שערי צדק בירושלים וביקש מהם קוד גישה, הוזהרו בתי החולים ברחבי הארץ מניסיונות הונאה דומים: "עלול לגרום נזק רב, יש לפעול להעלאת מודעות העובדים". מנהלת אגף מערכות מידע בשערי צדק: "הוא התקשר לכאן ארבע פעמים, אף פעם לא היה דבר כזה"

# data[].attributes.attachment_link.title
מתחזה ניסה להשיג קוד מהמוקד: אזהרה לבתי חולים מניסיונות הונאה

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי שאנונימי התקשר לחברי צוות בבית החולים שערי צדק בירושלים וביקש מהם קוד גישה, הוזהרו בתי החולים ברחבי הארץ מניסיונות הונאה דומים: "עלול לגרום נזק רב, יש לפעול להעלאת מודעות העובדים". מנהלת אגף מערכות מידע בשערי צדק: "הוא התקשר לכאן ארבע פעמים, אף פעם לא היה דבר כזה"

# data[].attributes.body
https://www.calcalist.co.il/local_news/article/rk4uwbjsf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לפי הפרקליטות, עוזר המנכ"ל לשעבר אליק גריידי ומנהלת החשבונות אושרת מוסינדי הסבו צ'קים של חברת הנדל"ן על שמו של גריידי, שפדה את הכספים במזומן. הפרשה נחשפה בחקירה פנימית שביצע משרד החקירות והמודיעין העסקי וייצמן-יער

# data[].attributes.attachment_link.title
אישום: שני עובדי אורתם סהר גנבו 5 מיליון שקל מהחברה | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
לפי הפרקליטות, עוזר המנכ"ל לשעבר אליק גריידי ומנהלת החשבונות אושרת מוסינדי הסבו צ'קים של חברת הנדל"ן על שמו של גריידי, שפדה את הכספים במזומן. הפרשה נחשפה בחקירה פנימית שביצע משרד החקירות והמודיעין העסקי וייצמן-יער

# data[].attributes.body
עדויות על עשרות ניסיונות פריצה לחשבונות בסוף השבוע

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שורת מקרים של ניסיונות פריצה לחשבונות אינסטגרם, פייסבוק וג'ימייל אירעו בימים האחרונים, כך על פי עדויות, שרובן מגיעות מחברי הקהילה הגאה * אחד מהם סיפר: "קיבלתי הודעה חריגה, אין לי ספק שמדובר במשהו שקשור לפריצה לאטרף" * מומחה מסביר: כך תתגוננו מפני פריצות

N12

עיבוד: 123RF‏

שבוע אחרי הפריצה לאתר ההכרויות אטרף על ידי קבוצת ההאקרים בלאק שאדו, התקבלו במערכת N12 עשרות עדויות על ניסיונות פריצה לרשתות חברתיות. בין השאר: לחשבונות אינסטגרם, פייסבוק ולחלקם גם לג'ימייל ולעוד אפקליציות בניידים.

מדובר בגל ניסיונות פריצה שהתרחשו בסוף השבוע האחרון. רוב העדויות הגיעו מחברי הקהילה הגאה, דבר שאפשר היה לצפות אותו מראש בעקבות הנתונים שהשיגו אנשי בלאק שאדו שהיה חשש שיהוו בסיס לניסיונות פריצה וסחיטה.

ע', שקיבל הודעה על ניסיון פריצה לאינסטגרם סיפר: "ביום שישי קיבלתי הודעה חריגה שזוהה ניסיון כניסה חריג לאינסטגרם מאזור שהעלה חשד. כשפתחתי את ההודעה ראיתי שמדובר בעירק. דיווחתי על כך שזה לא אני, ושיתפתי חברים בהודעה הזאת. מהר מאוד התברר לי שגם להם ניסו לפרוץ ביממה האחרונה. כמה שעות אחר כך קיבלתי הודעה שנכנסו לי לג'ימייל. אין לי ספק שמדובר במשהו שקשור לפריצה לאטרף. מעולם לא קיבלתי הודעה כזאת קודם לכן וזה קורה מיד אחרי הפריצה לאפליקציית ההכרויות".

מתקפת סייבר, אילוסטרציה | צילום: חדשות 2

נוה ראובני, מנהל חטיבת השיווק ב-HOT mobile, הסביר כיצד אפשר להימנע מהישנות מקרים דומים: "במקרה של אתר אטרף הייתה פריצה למאגר המידע שהחזיק את כל נתוני היוזרים: שמות משתמש, סיסמאות, מידע אישי וכו' ולכן היוזרים לא יכלו למנוע פריצה מסוג זה".

"שימוש נכון וחכם על פי הטיפים הבאים יכול למנוע נזקים עקיפים (פריצות לחשבונות/אפליקציות נוספות של היוזרים שנחשפו. פריצות למאגרי מידע כמו זו שהתרחשה בשבוע שעבר במקרה של אטרף, מזכירה לנו כי לחברות יש מאגרי מידע שכוללים שמות משתמש, סיסמאות וכמובן מידע אישי עלינו. התנהלות נכונה ברשת יכולה לסייע לנו למנוע נזקים עקיפים רבים".

כללים שיסייעו בהקטנת הסיכון מפני איומי סייבר ברשת:

השתמשו בסיסמאות שונות - הגדירו סיסמה שונה לכל שירות/חשבון/אפליקציה בה אתם עושים שימוש ברשת.

כאשר האקר נחשף לסיסמה אחת - הוא ינסה אותה גם בחשבונות של שירותים/אפליקציות נוספים. שימוש בסיסמאות שונות יסייע למזער סיכון במקרה בו סיסמה אחת נחשפה.

הגדירו אימות דו-שלבי - בדקו את הגדרות האבטחה של השירות/ אפליקציה והגדירו אימות דו-שלבי (בכל חשבון המאפשר זאת).

אימות דו-שלבי הינו שכבה נוספת של הזדהות בעת כניסה לחשבון (בנוסף לסיסמה). הנ"ל מאפשר לדעת על ניסיונות כניסה לחשבון ממקורות שונים ולייצר שליטה גבוהה יותר למשתמש.

קודים אישיים - אם נשלח אליכם קוד אימות (לדוגמה: במייל או ב-SMS). הקוד הינו אישי. הקפידו שלא להעביר אותו.

לעיתים ינסו האקרים לשלוח אליכם קוד אישי ולבקשו מכם ובכך לפרוץ לחשבונכם ולהשתלט עליו. שמירת הקוד האישי אצלכם תמנע מקרים אלה.

חזקו את הסיסמאות שלכם - הקפידו להגדיר סיסמאות ארוכות המורכבות מביטוי/משפט, המשלבות אותיות גדולות וקטנות, מספרים וסימנים מיוחדים כמו לדוגמה: .!#$@

רעננו את הסיסמאות שלכם - אחת לכמה זמן מומלץ להחליף סיסמאות לחשבונות ולשירותים השונים

נהלו את נקודות הגישה לחשבונות שלכם (באתרים המאפשרים זאת) - בדקו האם השירות/אפליקציה מאפשרים ניהול של נקודות הגישה מהן חשבונכם מחובר והקפידו להסיר התקנים/מכשירים שכבר אינם רלוונטיים.

היו ערניים - קיבלתם קישור חשוד ב-WhatsApp? ב-SMS או במייל? ודאו כי אתם בוטחים בשולח לפני פתיחתו.

ראובני הוסיף: "כולנו חשופים לאיומי סייבר שונים ברשת. לדוגמה: איומי פישינג שעליהם מדווחים ישראלים רבים כי נחשפו אליהם לאחרונה. שירותי אבטחת מידע רשתיים, המספקים שכבת הגנת סייבר מתקדמת כגון HOT mobile CYBER מסייעים בהגנה מפני איומים אלה. שכבת ההגנה פועלת על גבי הרשת הסלולרית ומספקת הגנה מפני מגוון איומי סייבר".
מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - עדויות על עשרות ניסיונות פריצה לחשובונות בסוף השבוע

# data[].attributes.attachment_link.description
N12 שבוע אחרי הפריצה לאתר ההכרויות אטרף על ידי קבוצת ההאקרים בלאק שאדו, התקבלו במערכת N12 עשרות עדויות על ניסיונות פריצה לרשתות חברתיות. בין השאר: לחשבונות אינסטגרם, פייסבוק ולחלקם גם לג'ימייל ולעוד אפקליציות בניידים. מדובר בגל ניסיונות פריצה שהתרחשו בסוף השבוע האחרון.

# data[].attributes.body
מתקפת סייבר שגרמה לחברת הדלקים להיות משותקת

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
קולוניאל פייפליין (Colonial Pipeline), חברת הזיקוק הגדולה בארה"ב, עצרה את כל הפעילות שלה לאחר שנפלה קרבן להתקפת סייבר ביום שישי, כך על פי הודעת החברה.

לפי ההודעה, לחברה נודע על ההתקפה ביום שישי ובתגובה היא סגרה את כל המערכות כדי לבלום את האיום. הפעולה הזו עצרה באופן זמני את הפעילות והשפיעה על חלק ממערכות ה-IT. במקביל, פנו בקולוניאל לחברת אבטחת סייבר חיצונית בבקשה לפצוח בחקירה בנושא וכן פנו לרשויות אכיפת החוק ולסוכנויות הפדראליות.

קולוניאל מחברת בין בתי זיקוק ושווקים בדרום ומזרח ארה"ב באמצעות מערכת צינורות באורך של 8,850 ק"מ, שמעבירה בכל יום 2.5 מיליון חביות של דלק, דיזל, דלק מטוסים ומוצרים אחרים שעברו זיקוק. לפי החברה, היא מעבירה 45% מאספקת הדלק של החוף המזרחי בארה"ב.

"בשלב זה ההתמקדות העיקרית שלנו היא החזרה בטוחה ויעילה של השירותים שלנו וחזרה לפעילות נורמלית", נמסר בהצהרה שפרסמה החברה. עם זאת, היא לא סיפקה פרטים לגבי משך הזמן שבו המערכת והצינורות יישארו סגורים.

הפעם האחרונה שבה נאלצה החברה לסגור את צינורות הגז שלה הייתה במהלך סופת ההוריקן הארווי שפגעה בחוף הדרומי של ארה"ב ב-2017. בתקופה זו מחירי הגז באזור טיפסו לשיא של חמש שנים.

# data[].attributes.attachment_link.title
בעקבות מתקפת סייבר: חברת הולכת הדלקים הגדולה בארה"ב משותקת | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
קולוניאל פייפליין (Colonial Pipeline), חברת הזיקוק הגדולה בארה"ב, עצרה את כל הפעילות שלה לאחר שנפלה קרבן להתקפת סייבר ביום שישי, כך על פי הודעת החברה. לפי ההודעה, לחברה נודע על ההתקפה ביום שישי ובתגובה היא סגרה את כל המערכות כדי לבלום את האיום. הפעולה הזו עצרה באופן זמני את הפעילות והשפיעה על חלק ממערכות ה-IT.

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4906370,00.html
מתקפת ריגול של פעילי חמאס וחיזבאללה על טלפונים של חיילי צהל מטומטמים שלא יודעים להפעיל שיקול דעת ובטוחים שג'ניפר לורנס מעוניינת לדבר איתם דרך קישור חשוד במיוחד.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרשת " מרגלות הפיתוי" של חמאס, שהותרה אתמול (ד') לפרסום, חשפה טפח קטן מפעילות מחלקת ביטחון המידע באגף המודיעין בצה"ל. המחלקה מתמודדת בשנים האחרונות עם שינויים אדירים בצריכת ושיתוף המידע בצה"ל ובעולם, ומנסה להתאים עצמה למציאות החדשה.
בצבא לא מתכוונים בקרוב לדרוש מחיילים להפקיד את הסמארטפונים שלהם בש"ג, ורוב הלוחמים יורשו להציג עצמם כחיילים בדף הפייסבוק האישי. עם זאת, גילוי הפרשה, שבמסגרתה חמאס השתלט על עשרות טלפונים של חיילים וקצינים באמצעות התחזות לנשים אטרקטיביות, חיזק את הצורך בהתאמות ובמאבק בתופעה המסלימה.
לצד הנחיות חמורות יותר לחלק מהחיילים בנוגע לשימוש ברשתות החברתיות, במחלקת ביטחון המידע מגבירים את הפעילות לאיתור זליגות של מידע רגיש לרשת, דוגמת תמונות מבסיסים שהועלו על ידי חיילים.
הפעולות כוללות ניטור של דפי פייסבוק גלויים, איתור מהיר, לפעמים תוך חצי שעה, של תמונה רגישה מצה"ל שעלתה לרשת החברתית, ופנייה לחייל בדרישה שיסירה מיד תוך עדכון מפקדו. הסמכות לטפל בחייל נהוגה במקרים אלה בידי המפקד, מה שהוביל לאכיפה לא אחידה בצבא נגד התופעה: בחלק מהמקרים זה נגמר באזהרות בלבד ובמקרים אחרים בשליחת החייל לעונשי מחבוש למשך 28 ימים בכלא הצבאי.
בדליפת מידע מסווג משמעותית יותר נפתחות גם חקירות מצ"ח ומוגשים כתבי אישום פליליים. יחד עם זאת, בפרשה הנוכחית, לא מתכוונים לפי שעה להעניש את עשרות החיילים, רובם לוחמים, שנפלו בפח ולא התכוונו למסור מידע לאויב.
את העונש האמיתי הם עלולים לקבל בעתיד: בצה"ל בדקו את הטלפונים הניידים שהודבקו באפליקציית שאיבת המידע של חמאס, וגילו כי החומרים שהיו בהם זלגו לידיים העוינות. המשמעות: בידי ארגון הטרור בעזה לא רק תמונות של חמ"לים, טנקים ואמצעי תצפית שהיו בניידים של החיילים בחלק מהמקרים, אך לפי הערכות לא הסבו נזק ביטחוני משמעותי, אלא גם מאות סרטונים ותמונות אישיות ואינטימיות של החיילים שהותקפו ונשמרו בגלריה של הסמארטפון שלהם, תכני שיחות הוואטסאפ והסמסים שלהם.
"לא הענשנו את החיילים הללו גם כדי לשתף איתם פעולה באמצעות הנייד שלהם שהותקף על ידי הבנה מודיעינית על פעולת חמאס", הסביר ל-ynet ראש ענף חקירות במחלקת ביטחון מידע, סגן-אלוף א'. "זו לא עבירה להיות בקשר עם בחורה אבל היום בידי האויב יש גם את מספרי קודי האשראי וחשבונות הבנק שנשמרו בטלפון. יש לנו מומחי מודיעין וטכנולוגיות לזיהוי דפוסי התנהגות של האויב - מדובר במאבק וישנם עשרות מקרים בשנה, שאנו גילינו, של חריגות תמונות רגישות לרשת שטופלו והוסרו".
הדרך העיקרית לחסל את הווירוס ששתל חמאס בטלפונים של החיילים היא באמצעות פרמוט (כמו עדכון גרסה) שניתן לעשות למכשיר במחלקת ביטחון מידע. בנוסף, אם חייל או אזרח חושד שהותקף ניתן לעשות זאת גם במרכזי השירות של חברות הסלולר. "כך ניתן לחסל גם את הגרורות שהוטמנו במכשיר, עם פרמוט הגדרות היצרן, כולל בכרטיס הזיכרון", אמר סא"ל א', "כך הטלפון יוצא כאילו רק נקנה".
ההחמרות כעת בשימוש של חיילים ברשתות החברתיות על רקע הפרשה נוגעות לשתי קבוצות אוכלוסייה חדשות שייאסר עליהן להיות מוצגות כחיילים בפייסבוק: קצינים בדרגת רב-סרן (ומעלה, כבעבר) או חיילים בעלי רמת סיווג סודי יותר. מדובר בסדר גודל של כמה אלפי לובשי מדים שיצטרפו למשרתים ביחידות מיוחדות או רגישות - עליהם כבר קיימת ההגבלה. בצה"ל משרתים כיום, בנוסף, כמה עשרות בעלי תפקידים שעליהם נאסר בכלל לפתוח דף פייסבוק, עוד טרם הפרשה, לנוכח סכנת חשיפתם. סא"ל א': "מעבר להוראות המחייבות, נפרסם גם המלצות לחיילים לצמצם כמה שיותר חתימה צבאית ברשת, כדי להקשות על האויב לדעת מי הוא יעד תקיפה עבורו. מבלי שהתכוון חייל עלול להפוך למרגל". יחד עם זאת, ולמרות הפעולות שצה"ל נוקט כעת בנוגע לפרשה, ההערכה בצבא היא שמדובר במערכה מתמשכת, שתכלול עוד סיבובים, מתוחכמים יותר, שחמאס ייזום כדי להשיג מודיעין על צה"ל באמצעות חייליו. על פעולות הריגול הטכנולוגיות שמבצע חיזבאללה, ארגון בעל יכולות סייבר מדינתיות מתוצרת איראן ורוסיה, העדיפו היום באמ"ן שלא לדבר, אך ציינו כי גם בגזרה זו מתבצעת פעילות.

פורסם לראשונה 11/01/2017 23:49

# data[].attributes.attachment_link.title
מתקפת חמאס על הסמארטפונים: "כל חייל בצה"ל עלול להפוך למרגל מבלי שיידע זאת"

# data[].attributes.attachment_link.description
פרשת " מרגלות הפיתוי" של חמאס, שהותרה אתמול (ד') לפרסום, חשפה טפח קטן מפעילות מחלקת ביטחון המידע באגף המודיעין בצה"ל. המחלקה מתמודדת בשנים האחרונות עם שינויים אדירים בצריכת ושיתוף המידע בצה"ל ובעולם, ומנסה להתאים עצמה למציאות החדשה. בצבא לא מתכוונים בקרוב לדרוש מחיילים להפקיד את הסמארטפונים שלהם בש"ג, ורוב הלוחמים יורשו להציג עצמם כחיילים בדף הפייסבוק האישי.

# data[].attributes.body
פרצת אבטחה במערכות של 8 חברות תעופה, בעקבות זאת פרטים של לקוחות רבים נותרו חשופים בפני האקרים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אושרי אלקסלסי

# data[].attributes.attachment_link.title
פרצת אבטחה במערכות של 8 חברות תעופה

# data[].attributes.attachment_link.description
חברת אבטחת מידע חשפה כי חברות התעופה שלחו לינקים לא מוצפנים לביצוע צ’ק-אין וחשפו את פרטי הלקוחות בפני האקרים. בין החברות: אייר פראנס, אייר אירופה, KLM וטראנסאוויה

# data[].attributes.body
התקפת סייבר על אתרי ממשלה בישראל

# data[].attributes.body
https://tmi.maariv.co.il/celebs-news/Article-963167
פריצה לחשבונות הוואטסאפ של דיירי האח הגדול

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אתמול דיווחנו לכם כי האקרים פרצו לוואטסאפ של כוכב "האח הגדול" שחף רז ושלחו בשמו הודעות, בין היתר מילות נאצה לבר כהן, הצ'ילבה מהראליטי שלו ושל בת זוגו טליה עובדיה. אלא שכהן מיהרה להגיב להודעות ההאקר וכתבה "שחף לא מדבר ככה, זה לא הסטייל שלו", ןבנוסף ביקשה "די לרפש משני הצדדים, עניתי לבחור הזה הרבה לפני ששחף אמר שזה לא הוא".

מאוחר יותר אמש זה לא נגמר ברז, אלא גם לבן זוגה של כהן, אליאב טעטי והדייר דניאל מלכה, פרצו לוואטסאפ בטלפון הנייד ושלחו בשמם הודעות. מלכה עדכן: "גם אני נפלתי להאקר אם תקבלו ממני הודעות, סליחה מראש". כמו גם טעטי שדאג לדווח שהצטרף גם הוא למתקפה והתריע מפני הודעות שצפויות להגיע.

אך אל דאגה, הלילה בישר רז כי הוואטסאפ שלו חזר בזכות מיטב המוחות, והשקט שב על כנו. גם מלכה עדכן הבוקר שאחרי לילה בלי שינה הוואטס אפ שב לחזקתו. כמו כן, רצף הפריצות ליוצאי העונה האחרונה של "האח הגדול" עורר את ספקותיהם של הגולשים ברחבי הרשת, שטענו שייתכן ומדובר בקידום של קמפיין חדש או בכל מקרה פרשייה מכוונת, אך אנו כאן לבשר כי למיטב ידיעתנו אכן עמד האקר מאחורי המעשה והפריצה התקיימה שלא במתוכנן.

# data[].attributes.attachment_link.title
מתקפת ההאקרים: האם הפריצה לחשבונות הוואטסאפ של דיירי "האח הגדול" מקרית? | TMI

# data[].attributes.attachment_link.description
אתמול דיווחנו לכם כי האקרים פרצו לוואטסאפ של כוכב "האח הגדול" שחף רז ושלחו בשמו הודעות, בין היתר מילות נאצה לבר כהן, הצ'ילבה מהראליטי שלו ושל בת זוגו טליה עובדיה. אלא שכהן מיהרה להגיב להודעות ההאקר וכתבה "שחף לא מדבר ככה, זה לא הסטייל שלו", ןבנוסף ביקשה "די לרפש משני הצדדים, עניתי לבחור הזה הרבה לפני ששחף אמר שזה לא הוא".

# data[].attributes.body
אין טלפון שלא ניתן לפריצה ואין מידע שלא ניתן להפיץ.
אומנם קיים חוק נגד עבירות הסייבר בישראל, אך אכיפת החוק לא מתבצעת כראוי והענישה לא מספיק מרתיעה את ההאקרים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דיגיטל

נושא הפריצות לטלפונים עלה הרבה לכותרות בשבועות האחרונים, וזה לא סוד שמשטרת ישראל משקיעה מיליוני שקלים ברכישת תוכנות רוגלה. אבל עכשיו מתברר, שהאקרים מציעים שירות דומה בטלגרם תמורת 1,500 ש"ח בלבד, כך חושפת היום לי עייש ב"גלית ויואב", שם סיפרה לגלית גוטמן ודרור גלוברמן על הפריצות שמתנהלות מתחת לרדאר.

השירות אותו מציעים ההאקרים כולל פריצה לרשתות החברתיות השונות: אינסטגרם, וואטסאפ, טלגרם ופייסבוק וכמו כן גם מעקב והאזנה לטלפונים. המחירים נעים בממוצע בין 500-1,500 ש"ח בהתאם לרשתות אליהם מעוניינים לפרוץ, ומדובר בהמוני קבוצות שנפתחו עם אלפי משתמשים. על פי עייש, רוב הפונים לשירותי הפריצה הם בנוגע לבגידות או מתחרים עסקיים.

תיעוד מיוחד משיחת טלפון עם האקר שמפרסם את השירות שלו בטלגרם נחשף היום, וכך הוא מסביר את השירות שהוא מציע: "אתה מקבל את השליטה על הוואטסאפ ועל האינסטגרם של הבן אדם. לפרוץ לשניהם ביחד עולה משהו כמו 1,500 ש"ח. לאינסטגרם זה לא פשוט לפרוץ, וואטסאפ הרבה יותר פשוט. אתה תקבל מידע, תקבל אפליקציה ושליטה מלאה על הוואטסאפ של הבן אדם".

כך מתברר כי גם אזרחים רגילים יכולים להשיג בקלות ובמחיר נמוך פריצה לטלפונים ושליטה עליהם מרחוק. כמובן שמדובר בעבירה פלילית, חמורה ומסוכנת, אשר החוק בישראל אוסר עליה. גם מי שמבקש את השירות שותף לעבירה שדינה עד 5 שנות מאסר.

משטרת ישראל מסרה בתגובה: במסגרת מאמצי משטרת ישראל להגנה מפני הונאות רשתיות ועבירות המתבצעות ברשת, אנו ערים לשיח המתנהל ברשת הטלגרם וברשת האפלה, ופועלים כל העת בהסברה ואכיפה בתחום המודיעיני והחקירתי, במטרה למנוע ולצמצם את הניסיונות של עבירות ההונאה ברשת.

מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
תמורת 1,500 ש"ח בלבד: פריצה לוואטסאפ ולאינסטגרם

# data[].attributes.attachment_link.description
דיגיטל נושא הפריצות לטלפונים עלה הרבה לכותרות בשבועות האחרונים, וזה לא סוד שמשטרת ישראל משקיעה מיליוני שקלים ברכישת תוכנות רוגלה. אבל עכשיו מתברר, שהאקרים מציעים שירות דומה בטלגרם תמורת 1,500 ש"ח בלבד, כך חושפת היום לי עייש ב"גלית ויואב", שם סיפרה לגלית גוטמן ודרור גלוברמן על הפריצות שמתנהלות מתחת לרדאר.

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/digital/technews/article/sjz81kre9
מתקפת סייבר על ישראל: אתר רשות שדות התעופה הופל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מתקפת סייבר על ישראל: מספר רב של אתרי אינטרנט ישראלים הופלו החל משעות הבוקר כחלק ממתקפת סייבר רחבה כלפי ישראל. בין האתרים השונים שהופלו - אתר רשות שדות התעופה, אתר ערוץ 9 ואתר תאגיד השידור "כאן" - שחזרו לפעילות תקינה זמן קצת לאחר נפילתם. מאחורי המתקפה עומדת קבוצת האקרים בשם ALtahrea Team המבוססת בעיראק ומזדהה כתומכת באיראן. הקבוצה טוענת שהמתקפות בוצעו כנקמה על חיסול קאסם סולימני - מפקד כוח קודס של משמרות המהפכה באיראן שחוסל לפני כשנתיים במסגרת מתקפה אמריקנית.

(עיבוד תמונה. צילום: shutterstock)

על פי הדיווח של סוכנות הידיעות IRMA, במהלך שעות הבוקר הודיעו מספר קבוצות התנגדות עיראקיות ברחבי הרשתות החברתיות כי החלו במתקפות מאסיביות כלפי "אתרי המשטר הציוני" ומספר אתרים ישראליים רשמיים נוספים. לצד המתקפות קודמו ברשתות החברתיות מספר סיסמאות תמיכה בהן. כמו כן מספר מקורות ישראלים טוענים שעיתוי המתקפה, שהחלה בשעה 1:02 בבוקר אינו מקרי, וששעת התקיפה נקבעה בהתאם לזמן החיסול המדויק של קאסם סולימני ואבו מהדי אל-מוהנדס.

המתקפה שבוצעה על האתרים בישראל הינה מתקפת מניעת שירות (DDoS) - סוג מתקפה בו נוצר עומס מכוון על שרתי האתרים במטרה לגרום לקריסתם. חשוב לציין שבמקרה של התקפות מסוג זה לא מתבצעת חדירה למערכות הפנימיות של האתרים וכן לא נגנב מידע רגיש של משתמשים.

# data[].attributes.attachment_link.title
מתקפת סייבר על ישראל: אתר רשות שדות התעופה הופל

# data[].attributes.attachment_link.description
מתקפת סייבר על ישראל: מספר רב של אתרי אינטרנט ישראלים הופלו החל משעות הבוקר כחלק ממתקפת סייבר רחבה כלפי ישראל. בין האתרים השונים שהופלו - אתר רשות שדות התעופה, אתר ערוץ 9 ואתר תאגיד השידור "כאן" - שחזרו לפעילות תקינה זמן קצת לאחר נפילתם.

# data[].attributes.body
פרשת פגסוס- שימוש כוחות הביטחון בתכנת רוגלה על פוליטיקאים ובכירים בתנועות מחאה. החשיפה הראשונית התבררה כלא מדויקת, אך עדיין נמצאו כשלים בצורת צווי האזנות הסתר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרשת פגסוס חזרה השבוע לכותרות, לאחר שהעיתון כלכליסט הגיב לממצאי דו"ח הביניים של הוועדה שמונתה לחקור את הטענות הקשות שעלו בתחקיר של העיתונאי תומר גנון. העיתון טען שהמשטרה חדרה למכשירי הטלפון של עשרות אנשי ציבור, ובהם ראשי ערים, מנכ"לי משרדי הממשלה לשעבר ועדים בתיק 4000, אך הוועדה, בראשות המשנה ליועמ"ש עו"ד עמית מררי קבעה כי התוכנה הוחדרה בהצלחה במקרה אחד בלבד מתוך הרשימה: מנכ"ל משרד התקשורת לשעבר שלמה פילבר, שיעלה בשבוע הקרוב על דוכן העדים כעד מדינה במשפט נתניהו.

במאמר מערכת שפורסם בכלכליסט נכתב שעל אף ההכחשות, "כיום אין עוד מחלוקת שמשטרת ישראל משתמשת ברוגלות כדי להדביק בהן טלפונים של אזרחים". עוד נאמר כי מקורותיו של גונן העבירו למררי מידע מפורט ואף הציעו לסייע בבדיקה, אך לדברי העיתון לא נענו.

עורכי העיתון הודו שדו"ח מררי "עורר ספקות גם אצלנו בקשר לנכונות רשימת השמות שפרסמנו", וייתכן "שנפלו טעויות ברשימה". עם זאת, הם הבהירו, "במסגרת הבדיקות שערכנו, אנשים מסוימים שהוזכרו ברשימה אישרו לנו שפריטי מידע אישיים שנמסרו לנו על ידי המקורות אכן נמצאים בטלפונים הניידים שלהם", וש"המקורות שלנו עומדים עדיין על שלהם, גם אם לא הבשילו התנאים מבחינתם לצאת לאור".

חשיפת השימוש של המשטרה בתוכנות רוגלה העלתה לסדר היום את השאלה העקרונית אם חוק האזנות הסתר זקוק לרענון והתאמה לעידן הטכנולוגי הנוכחי. דיון שהתקיים לאחרונה בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת עסק בשאלה החשובה הזו.

חוק האזנת סתר, שנחקק ב־1979, מאפשר למשטרה להאזין לשיחותיו של אדם שנעשות באמצעות מכשיר טלפון, לצורכי מניעת עבירות ולגילוי עבריינים. החוק מתייחס לשיחה באמצעות דיבור, טלפון קווי, טלפון אלחוטי, טלפון נייד, מכשיר קשר, פקס או תקשורת בין מחשבים. אלא שהתיקון האחרון בחוק המתייחס ליכולות הטכנולוגיות של ימינו נעשה בשנת 1995; תיקונים אחרים מאז אינם עוסקים באמצעים טכנולוגיים מתקדמים.

החוק מגביל את המשטרה, וקובע שרק נשיא בית משפט מחוזי או סגנו שהוסמך לכך רשאים להתיר האזנת סתר, לאחר ששקלו את "מידת הפגיעה בפרטיות", ושוכנעו "שהדבר דרוש לגילוי, לחקירה או למניעה של עבירות מסוג פשע". הצו מוגבל לתקופה מצומצמת שלא תעלה על שלושה חודשים, כאשר ההיתר ניתן לחידוש. בכל מקרה, הצו מאפשר להקליט שיחות בזמן אמת, ולא לשאוב חומרים לאחור. זו נקודת התורפה העיקרית של השימוש ברוגלות בעידן הטכנולוגי.

לצורך חקירת תיק 4000, שראש הממשלה לשעבר בנימין נתניהו ובני הזוג שאול ואיריס אלוביץ' נאשמים בו בעסקת שוחד לכאורה, השתמשה המשטרה בצו האזנת סתר לתקשורת בין מחשבים. את הנתונים שנשאבו במשך 27 שעות ממכשיר הסלולר של פילבר ניתן לחלק לשני סוגים. האחד ("התוצרים") מתייחס לתיעוד ההודעות והשיחות שהתקבלו כתוצאה מהפעלת המערכת בטווח הזמנים שהוגדר בצו. היחידה החוקרת סיווגה אותם כלא רלוונטיים, והם לא הפכו לחומרי חקירה בתיק. הסוג השני ("הנתונים העודפים") כולל את רשימת אנשי הקשר של פילבר ונתונים נוספים שלא פורטו, והם נשאבו לאחור.

התובעת עו"ד יהודית תירוש אמרה בבית המשפט שהנתונים אלה אינם "כצעקתה" מבחינת תוכנם, וכי לא מדובר בתכתובות. הנתונים נשמרו ביחידת הסיגינט, ולפי תגובת הפרקליטות איש לא עיין בהם ונציגי הפרקליטות לא ידעו עליהם.

עו"ד גבי פיסמן ממשרד המשפטים הזכירה בדיון בוועדת החוקה כי הבדיקה עדיין מתנהלת: "אנחנו בודקים את בסיס הנתונים שקיבלנו אל מול כל הצווים שהתקבלו מהמשטרה, ובודקים את כל השימושים במערכת מרגע תחילת פעולתה. החריגה שכן נמצאה מחייבת המשך בדיקה ונבחן אותה, אבל אין כאן עדיין אינדיקציה לביצוע עבירות פליליות".

כפי שהוצג בדיון, רוב הבקשות להאזנת סתר מאושרות בבית המשפט. היועץ המשפטי של הנהלת בתי המשפט, עו"ד ברק לייזר, אמר כי "בתי המשפט לא עושים בדיקה לעניין האופן שבו הצווים השיפוטיים שלהם מיושמים. בתי המשפט לא רואים בעצמם מי שאמורים לעשות בדיקה לעניין הכלים שנעשה בהם שימוש". כלומר, צו האזנת סתר מאפשר להשתמש באמצעים שהמחוקק לא היה יכול להעלות בדעתו.

"במשטרה יכולים להגיד שבמקום להצמיד מכשיר הקלטה פיזית לטלפון, יש להם יכולת היום להיעזר בתוכנה מרחוק", אומר לנו ח"כ שמחה רוטמן. "הבעיה כשמתקינים תוכנה מעין פגסוס היא שהתוכנה אוטומטית שואבת את כל המידע מהמכשיר. בפרקליטות אומנם אומרים 'לא השתמשנו במידע, לא הסתכלנו בנתונים העודפים'. אבל אם אכן זה המצב, המשטרה לא צריכה לעשות שימוש באמצעים טכנולוגיים כאלה כדי לבצע האזנת סתר".
אם כך, יש מקום לעדכן את החוק?
"חוק האזנת סתר לא עוסק בשאלה באיזה אמצעים משתמשת המשטרה. הוא דורש ממנה לעבוד לפי חוק, ואין חוק שמתיר להם להשתמש בפגסוס. היא יכולה להשתמש בכלים אחרים".

ח"כ רוטמן מעדיף אפוא שהחוק לא יעודכן, כדי לא לתת בידי המשטרה כלי מעקב נוספים. הוא מותח ביקורת גם על בית המשפט, אשר "משמש חותמת גומי של המשטרה, כאשר כל בקשה להאזנת סתר מאושרת מיד ובלי יותר מדי שאלות. בית משפט שמאשר האזנת סתר במעמד צד אחד אמור לתפוס את העמדה של הסנגור וצריך להיות אפילו נוקשה ממנו.

"אני רוצה בית משפט תקיף הרבה יותר בהגנה על זכויות אדם. בית המשפט שלנו עובד בדיוק הפוך: כל זמן שאדם חשוד, יש למשטרה צ'ק כמעט פתוח לעצור אותו בתא עם פשפשים, לחלוט את רכושו. וכשאדם מורשע, הוא נכנס לכלא מסודר עם זכויות אסיר ויוצא לחופשי".

לצד הבעייתיות שבשימוש בחוק האזנות סתר להחדרת רוגלות, ח"כ גבי לסקי (מרצ) הצביעה במהלך הדיון על לקונה אחרת שקיימת בחוק ומאפשרת פגיעה קשה בפרטיות, שאף שוללת מהאדם את הזכות לאי הפללה עצמית. לדבריה, במקרים שבהם האזנת סתר אינה מתאפשרת או מאושרת, ניתן להפיק תכנים של שיחות והתכתבויות באופן פשוט הרבה יותר, באמצעות צו חיפוש. גם שופט שלום רשאי להוציא צו המאפשר תפיסה של "חפץ" הנדרש לצורכי חקירה. על דרך הפרשנות, "חפץ" כזה עשוי להיות גם מחשב או מכשיר טלפון, או חומרי מחשב או טלפון שיינתנו על ידי ספקית אינטרנט או חברת סלולר.

ח"כ רוטמן הצטרף לחשש הזה, והפנה את תשומת הלב לחוק נוסף שרלוונטי לדיון: חוק נתוני תקשורת, "שאומר בפירוש מה אפשר ומה אי אפשר לבקש מחברת תקשורת. ניתן לקבל מידע כמו מאיזה מקום נערכה השיחה ועם מי אדם דיבר, אבל אי אפשר לקבל את תוכן השיחה. לפנות לחברת סלולר ולקבל מידע עם מי שוחח אדם זה דבר שדורש מסגרת צווים מאוד קשה, בסוגים מסוימים של עבירות. אבל מאחר שאותו אדם קיים למשל שיחה דרך אפליקציה שמקליטה את השיחות, ניתן לכאורה לקבל את תוכן השיחות בהליך חיפוש על פי צו נוקשה הרבה פחות. זה פשוט לא הגיוני".

גם לדעת עו"ד ירון קוסטליץ ממשרד קוסטליץ ושות', המתמחה בעבירות צווארון לבן ובליטיגציה מסחרית מורכבת, נדרש תיקון חקיקה: "לשני החוקים נדרשות התאמות להתפתחויות הטכנולוגיות, גם לחוק האזנת סתר וגם לפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש). על בסיס החקיקה הקיימת אי אפשר לשאוב ממכשיר או ממחשב חומר לאחור, שלא בידיעת החשוד.

"גם כשתופסים מחשב או מכשיר סלולר, החיפוש נערך לפי מילות חיפוש. צו חיפוש הוא לא כרטיס פתוח לחדור לחיים הפרטיים של החשוד. החקיקה לא רלוונטית משום שהטכנולוגיה התקדמה, ומשום שהשתמשו בצו האזנת סתר לשם שימוש בתוכנה, אין ספק שצריך להסדיר את התוכנה הזו בחקיקה. התכלית היא שככל שהשופט יתיר את זה, זה צריך להיות ממוקד בנושא החקירה".

קוסטליץ מסכים כי הפער בין ההגבלות בחוקים הרלוונטיים יוצר מצב לא הגיוני. "אם להאזנת סתר טלפונית צריך אישור של נשיא בית משפט מחוזי, לא יכול להיות שלשם קבלת תכתובות והודעות קוליות בוואטסאפ למשל, מתוקף פקודת סדר הדין הפלילי, המשטרה תפנה לשופט שלום. נשיא בית משפט מחוזי נותן צווי האזנות סתר ללא ידיעת החשוד, בעוד שבית משפט השלום נותן צווי תפיסה בידיעת החשוד. ואולם מבחינת הפגיעה בפרטיותו של החשוד, ההבדל לא מצדיק את הפיצול לערכאות השונות".
האם שימוש ברוגלה נכלל בתחום אחד החוקים הקיימים?
"הוא עשוי, אבל מכיוון שזה לא כתוב באופן ברור ונהיר ועסקינן בפגיעה בזכויות של נחקרים, הדבר לא צריך להיעשות על דרך ההיקש והפרשנות".

# data[].attributes.attachment_link.title
פרשת פגסוס חשפה כשל חוקי בתחום האזנות הסתר - מקור ראשון

# data[].attributes.attachment_link.description
פרשת פגסוס חזרה השבוע לכותרות, לאחר שהעיתון כלכליסט הגיב לממצאי דו"ח הביניים של הוועדה שמונתה לחקור את הטענות הקשות שעלו בתחקיר של העיתונאי תומר גנון. העיתון טען שהמשטרה חדרה למכשירי הטלפון של עשרות אנשי ציבור, ובהם ראשי ערים, מנכ"לי משרדי הממשלה לשעבר ועדים בתיק 4000, אך הוועדה, בראשות המשנה ליועמ"ש עו"ד עמית מררי קבעה כי [...]

# data[].attributes.body
התקפת סייבר על בית חולים הלל יפה

# data[].attributes.attachment_link.title
משרד הבריאות: עלות שיקום בית החולים הלל יפה אחרי מתקפת הסייבר - 36 מיליון שקל | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
לדברי מומחה, עלות הטיפול באירוע הסייבר בשנה שעברה, שהשבית לחלוטין את מערכות בית החולים, היתה יכולה להסתכם ב-5% מהסכום הסופי אם המדינה היתה מסכימה לשלם את הכופר; הבעיה העמוקה יותר היא שמשרד הבריאות ומוסדותיו אינם נחשבים תשתית קריטית בעיני המדינה