# data[].attributes.body
Cele mai frecvente patologii cardiovasculare cronice intalnite in randul populatiei adulte din Romania sunt reprezentate de :
- Hipertensiunea arteriala
- Insuficienta cardiaca cronica
- Fibrilatia atriala
- Cardiomiopatia hipertrofica
- Cardiomiopatia dilatativa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inima omului are doar dimensiunea unui pumn, insa este cel mai puternic muschi din organism. Inima incepe sa bata inca din perioada intra-uterina, inainte de nastere, de obicei la 21-28 de zile dupa conceptie. In medie, avem 100.000 de batai pe zi si 2,5 miliarde de batai de inima intr-o viata de 70 de ani.

Cum functioneaza inima

Cu fiecare bataie, inima pompeaza sange in organism. Bate de aproximativ 70 de ori pe minut, insa valoarea se dubleaza in timpul exercitiului fizic sau in momente de emotie extrema.

Sangele este pompat inspre exterior din camerele stangi ale inimii, fiind transportat catre artere, ajungand in final catre capilarele din toate tesuturile, precum pielea sau alte organe. Dupa ce livreaza oxigenul si substantele nutritive si dupa ce colecteaza reziduurile, sangele ajunge in camerele din partea dreapta a inimii printr-un sistem de vene largite. In timp ce circula prin ficat, reziduurile sunt indepartate.

Ce sunt bolile cardiovasculare

Termenul se refera la o serie de boli ale inimii. Cel mai frecvent tip este boala coronariana, care poate sa provoace infarctul de miocard. Alte tipuri de boli de inima pot implica valvele cardiace sau determina inima sa nu pompeze bine din cauza insuficientei cardiace. Exista persoane care se nasc cu boala de inima.

Tu te afli in categoria de risc?

Oricine, inclusiv copiii, pot dezvolta boala de inima. Aceasta se produce cand o substanta denumita placa se acumuleaza la nivelul arterelor (placa de aterom). Cand acest lucru se intampla, arterele se ingusteaza in timp, reducand fluxul sanguin catre inima. Fumatul, alimentatia nesanatoasa, sedentarismul - toti sunt factori care cresc riscul de a dezvolta o boala de inima. Colesterolul crescut, hipertensiunea arteriala sau diabetul pot de asemenea sa creasca riscul de boala de inima. Intreaba medicul despe cum poti sa previi sau sa tratezi aceste afectiuni.

Care sunt semnele si simptomele

Simptomele variaza in functie de tipul de boala de inima. In cazul multor persoane, disconfortul in piept sau un infarct de miocard reprezinta primul semn. O persoana care sufera un infarct de miocard poate avea o serie de simptome intre care:

Durere sau disconfort toracic care nu trece dupa cateva minute

Durere sau disconfort la nivelul mandibulei, gatului sau spatelui

Slabiciune, senzatia de cap usor, greata sau transpiratii reci

Durere sau disconfort la nivelul bratelor sau umarului

Dificultate in respiratie

Daca crezi ca tu sau o persoana pe care o cunosti are un infarct de miocard, suna imediat la 112.

Cum sunt diagnosticate bolile cardiovasculare

Medicul poate recomanda o serie de investigatii, precum radiografia toracica, angiograma coronariana, electrocardiograma (ECG sau EKG) si testul de efort. Intreaba medicul care dintre acestea este potrivita in cazul tau.

Bolile cardiovasculare pot fi prevenite?

Poti sa adopti o serie de masuri pentru a reduce riscul de a dezvolta o boala cardiovasculara:

Nu fuma!

Mentine-ti o greutate optima

Adopta o alimentatie sanatoasa.

Fa miscare regulat

Previno sau trateaza alte probleme de sanatate, in special hipertensiunea arteriala, colesterolul crescut si diabetul.

Tratamentul bolilor cardiovasculare

Daca ai o boala cadiovasculara, modificarile in stilul de viata pot contribui la reducerea riscului de complicatii. Medicul iti mai poate prescrie medicamente. Cere sfatul medicului in legatura cu cele mai bune metode de a reduce riscul de boala cardiovasculara.

Categorii de boli cardiovasculare

Bolile cardiovasculare sunt de mai multe feluri. Iata care sunt cele mai intalnite:

Boala coronariana. Este boala vaselor de sange care alimenteaza muschiul cardiac. Factorii de risc sunt: hipertensiunea arteriala, colesterolul crescut, consumul de tutun, alimentatia nesamatoasa, sedentarismul, diabetul, varsta inaintata, predispozitia mostenita (genetica). Alti factori de risc: sanatatea mentala subreda (depresia), inflamatia si tulburarile de coagulare. Boala coronariana ucide anual peste 7 milioane de persoane, in timp ce accidentul vascular cerebral, aproape 6 milioane. Majoritatea acestor decese se produc in tarile dezvoltate.

Accidentul vascular cerebral. Se produce ca urmare a intreruperii alimentarii cu sange catre creier. Acest lucru se poate produce fie ca urmare a unui blocaj (accident ischemic) sau o ruptura a unui vas de sange (accident hemoragic). Factori de risc: Hipertensiunea arteriala, fibrilatia atriala (o tulburare de ritm cardiac), colesterolul crescut, consumul de tutun, alimentatia nesanatoasa, sedentarismul, diabetul si varsta inaintata.

Boala cardiaca reumatismala. Deteriorarea muschiului cardiac si a valvelor cardiace provocate de febra reumatica, determinata de bacterii streptococice.

Boala cardiaca congenitala. Malformatiile structurilor cardiace care exista la nastere pot fi provocate de factori genetici sau de expunerile la diferiti factori de risc in timpul gestatiei. Exemple sunt neinchiderea orificiilor (gaurile) cardiace din perioada intrauterina la nivelul inimii, valvele anormale si camerele cardiace anormale. Factori de risc: consumul maternal de alcool, consumul de medicamente (talidomida, warfarina), infectiile materne cu rubeola, nutritie maternala deficitara (aport redus de folati), consanguinitate.

Anevrism de aorta si disectie. Dilatarea si ruptura aortei. Factori de risc: varsta inaintata, hipertensiune arteriala constanta, sindromul Marfan, tulburari cardiace congenitale, sifilis, si alte tulburari infectioase si inflamatorii.

Boala arteriala periferica. Boala arterelor care alimenteaza bratele si picioarele. Factori de risc: aceiasi ca in cazul bolii coronariene.

Tromboza venoasa profunda (TVP) si embolism pulmonar. Trombii de la nivelul venelor picioarelor, care se pot disloca si muta la nivelul inimii si plamanilor. Factori de risc: Interventie chirurgicala, obezitate, cancer, episod anterior de TVP, nastere recenta, folosirea contraceptivelor orale si a terapiei de substitutie hormonala, perioade lungi de imobilitate (de exemplu, in calatorii), niveluri ridicate de hemocisteina in sange.

Alte boli cardiovasculare. Tumorile cardiace, tumorile vasculare ale creierului, tulburarile de muschi cardiac (cardiomiopatie), boala valvei cardiace, tulburari ale mucoasei inimii.

Alti factori care deterioreaza inima si sistemul cardiovascular pot fi: inflamatia, medicamentele, hipertensiunea arteriala, alimentatia nesanatoasa, traumatismele, toxinele si alcoolul.
Surse de informatie:
https://www.who.int/cardiovascular_diseases/en/cvd_atlas_01_types.pdf https://www.cdc.gov/heartdisease/docs/consumered_heartdisease.pdf

# data[].attributes.attachment_link.description
Inima omului are doar dimensiunea unui pumn, insa este cel mai puternic muschi din organism. Inima incepe sa bata inca din perioada intra-uterina, inainte de nastere, de obicei la 21-28 de zile dupa conceptie. In medie, avem 100.000 de batai pe zi si 2,5 miliarde de batai de inima intr-o viata de 70 de ani.

# data[].attributes.body
Una dintre cele mai frecvente patologii cardiovasculare acute, este reprezentata de EPA. Acesta reprezinta o decompensare a insuficientei cardiace, fiind o patologie amenintatoare de viata.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ce este edemul pulmonar

Edemul pulmonar reprezinta o afectiune care se datoreaza acumularii de lichid in interstitiul pulmonar si spatiul alveolar, cu extravazarea de fluid si reabsorbtia lui prin intermediul cailor limfatice. Ca urmare a acestei acumulari de lichid in plaman este alterata suprafata de schimb alveolo-capilar si apare scaderea saturatiei oxigenului in sangele periferic.

Care sunt cauzele care determina aparitia edemului pulmonar

Edemul pulmonar poate fi de cauza:

Cardiogena - cauza primara de aparitie a modificarilor pulmonare o reprezinta o afectiune cardiaca;

Noncardiogena.

Edemul pulmonar cardiogen se manifesta in general sub forma acuta si are ca si factori declansatori evenimente cardiace reprezentate de:

Infarct miocardic acut;

Insuficienta cardiaca;

Valvulopatii de tipul stenozei mitrale sau aortice stranse;

Tulburari de ritm cardiac (tahiaritmii sau bradiaritmii sustinute);

Miocardite acute;

Disectie de aorta si insuficienta aortica severa;

Cardiomiopatii toxice medicamentoase (supradozaj de betablocante, blocanti ai canalelor de calciu, narcotice) sau metabolice (acidoza severa);

Tamponada cardiaca dupa pericardiocenteza (punctie de evacuare a fluidului pericardic).

Edemul pulmonar noncardiogen este declansat de:

Soc septic;

Politraumatisme;

Arsuri extinse;

Pancreatita;

Stari de soc toxic sau hemoragic;

Boala pulmonara cronica obstructiva;

Embolie pulmonara acuta (tromembolie amniotica, grasoasa);

Transplant pulmonar;

Altitudini mari in conditii de hipoxie extrema;

Pneumonii de aspiratie (edemul este declansat de actiunea iritativa a lichidului astric aspirat);

Pneumonii postiradiere in tratamentele oncologice;

Obstructia cailor respiratorii superioare (apnee in somn, laringospasm, epiglotite).

Cum se manifesta afectiunea

Simptomatologia edemului pulmonar este in general severa si se manifesta sub forma:

Lipsei de aer (dispnee);

Wheezing sau whistling sound (respiratie suieratoare);

Dureri toracica retrosternala (o durere specifica de gheara sau strangere in piept);

Hipertensiune arteriala;

Anxietate, agitatie;

Tulburari de ritm cardiac;

Tuse cu expectoratie spumoasa, sangvinolenta;

Extremitati reci;

Edeme periferice;

Hepatomegalie (marirea in volum a ficatului);

Care sunt metodele de diagnostic ale bolii

Examenul clinic al pacientului evidentiaza paloare tegumentara cu cianozarea buzelor si a patului unghial (hipoxie periferica), tegumente transpirate, tensiune arteriala crescuta, raluri bilaterale specifice la auscultatie dar si prezenta jugularelor turgescente (dilatarea bilaterala a venelor jugulare) si uneori hepatomegalie.

Investigatiile paraclinice utilizate in diagnosticarea bolii sunt reprezentate de pulsoximetrie (determina saturația în oxigen in organism la nivelul lobului urechii- in cazul copiilor sau al degetelor), determinarea gazelor sangvine, investigatiile imagistice cum sunt radiografia cardio pulmonara si computer tomografia pulmonara dar si ecografia cardiaca.

Investigatiile de laborator cuprind determinarea enzimelor cardiace specifice CK si CKMB, determinarea BNP (brain natriuretic peptid) si a NTproBNP dar si efectuarea de hemoculturi care sa determine agentul etiologic al socului septic in cazul in care aparitia edemului pulmonar este data de o infectie sistemica.

Cum se trateaza edemul pulmonar

In regim acut pacientul beneficiaza de administrarea de oxigen pe masca sau ventilatie mecanica in functie de gravitatea manifestarilor, alaturi de tratament cardiologic specific in cazul in care este identificata existenta edemului de cauza cardiogena. Este utila administrarea diureticelor pentru diminuarea fluidului pulmonar si a medicatiei bronhodilatatoare pentru diminuarea bronhospasmului.

Angioplastia sau tromboliza reprezinta masuri terapeutice chirurgicale care se impun in cazul in care se constata prezenta de trombi la nivel pulmonar sau cardiac.

Tratamentul pe termen lung al edemului pulmonar se face pentru controlul afectiunii cronice care sta la baza Manifestarilor pulmonare edematoase si constau in controlul tensiunii arteriale, a dislipidemiei, a valorilor glicemice, ameliorarea obstructiei pulmonare cronice si a manifestarilor bolii cardiace de baza.
Afla mai multe:

# data[].attributes.attachment_link.title
Edemul pulmonar - factori declansatori, simptome, tratament

# data[].attributes.attachment_link.description
Edemul pulmonar reprezinta o afectiune care se datoreaza acumularii de lichid in interstitiul pulmonar si spatiul alveolar, cu extravazarea de fluid si reabsorbtia lui prin intermediul cailor limfatice. Ca urmare a acestei acumulari de lichid in plaman este alterata suprafata de schimb alveolo-capilar si apare scaderea saturatiei oxigenului in sangele periferic.

# data[].attributes.headline
HTA - cea mai frecventa patologie cardiovasculara cronica

# data[].attributes.subject
HTA - cea mai frecventa patologie cardiovasculara cronica

# data[].attributes.attachment_link.title
Hipertensiune arteriala - forme clinice, cauze, simptome, tratament

# data[].attributes.attachment_link.description
Hipertensiunea arteriala (HTA) reprezinta o afectiune din sfera cardiovasculara, ce consta intr-o presiune crescuta a sangelui arterial, pe parcursul unei perioade mai indelungate. Acest fenomen conduce, in timp, la deteriorarea peretilor vaselor de sange si, implicit, la aparitia unor probleme cardiovasculare suplimentare.

# data[].attributes.body
Fumatul afectează sănătatea cardiovasculară prin mai multe mecanisme. ”Pe de o parte accelerează ateroscleroza. Într-o explicaţie simplistă, iată ce se întâmplă – ateroscleroza este procesul de depunere a grăsimilor pe pereţii vaselor de sânge. În urma acestui proces se formează aşa-numitele plăci de aterom. În timp, acestea duc la îngustarea vaselor de sânge. Fluxul sanguin este redus prin aceste vase de sânge. Aşa are loc scăderea aprovizionării cu sânge a organului deservit de un astfel de vas de sânge”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Să convingi un fumător înrăit să renunţe la tutun doar în eventualitatea declanşării unei boli de inimă deoseri este o misiune sortită eşecului. Şi cu toate aceastea, unii dintre fumători sunt puşi în faţa faptului împlinit şi sunt nevoiţi să renunţe la acest viciu atunci când chiar sunt diagnosticaţi cu o boală cardiovasculară. Dr. Oana Fronea-Gheorghe, medic specialist cardiolog explică cum elementele nocive din ţigări (inclusiv din cele electronice) afectează sănătatea cardiovasculară. De ce fumatul este atât de blamat de către medici în general şi mai ales de către medicii pneumologi şi de cătremediciicardiologi? Fumatul afectează sănătatea cardiovasculară prin mai multe mecanisme. "Pe de o parte accelerează ateroscleroza. Într-o explicaţie simplistă, iată ce se întâmplă - ateroscleroza este procesul de depunere a grăsimilor pe pereţii vaselor de sânge. În urma acestui proces se formează aşa-numitele plăci de aterom. În timp, acestea duc la îngustarea vaselor de sânge. Fluxul sanguin este redus prin aceste vase de sânge. Aşa are loc scăderea aprovizionării cu sânge a organului deservit de un astfel de vas de sânge" explică medicul cardiolog Oana Fronea-Gheorghe. În unele cazuri, vasele de sânge pot suferi şi dilataţii - adică se formează anevrisme. Acestea se pot rupe, provocând în cazul vaselor mari (cum este artera aortă) hemoragii masive ameninţătoare de viaţă.

Pe de altă parte, fumatul stimulează formarea de cheaguri de sânge (efect protrombotic). "Cheagurile de sânge împreună cu placa de aterom (grăsime) pot duce la obstrucţia completă a vasului de sânge afectat cu apariţia consecutivă a infarctului (lipsa totală de aprovizionare cu sânge) în organul deservit de către acel vas de sânge - în cazul inimii - infarct miocradic" mai adaugă specialistul cardiolog.

Citește tot interviul acordat de dr. Oana Gheorghe-Fronea, medic specialist cardiologie la Centrul Medical Emerald pentru CSID.RO, aici.

# data[].attributes.attachment_link.title
Boli de inimă - de ce fumatul este absolut interzis? | Centrul medical Emerald

# data[].attributes.attachment_link.description
Să convingi un fumător înrăit să renunţe la tutun doar în eventualitatea declanşării unei boli de inimă deoseri este o misiune sortită eşecului. Şi cu toate aceastea, unii dintre fumători sunt puşi în faţa faptului împlinit şi sunt nevoiţi să renunţe la acest viciu atunci când chiar sunt diagnosticaţi cu o boală cardiovasculară.

# data[].attributes.body
Sedentarismul este un fenomen care trebuie tratat ca o boală, deoarece în timp poate avea efecte foarte periculoase asupra organismului. Sedentarismul reprezintă o problemă foarte actuală în societatea în care trăim, având efecte nocive ca: tulburarea echilibrului metabolic, îmbătrânirea prematură, creșterea riscului dezvoltării cancerului, diminuarea oxigenării organismului, afectarea posturii și a coloanei vertebrale, creșterea în greutate, tulburări genetice.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stilul de viață este un factor determinant al stării de sănătate a unei populații. Sedentarismul reprezintă o problemă a țărilor dezvoltate, prin fenomenul de urbanizare, ce a determinat introducerea mijloacelor mecanizate de transport și trecerea de la munca fizică - în agricultură, la meseriile sedentare - la birou.

Sedentarismul este un fenomen care trebuie tratat ca o boală, deoarece în timp poate avea efecte foarte periculoase asupra organismului. Sedentarismul reprezintă o problemă foarte actuală în societatea în care trăim, având efecte nocive ca: tulburarea echilibrului metabolic, îmbătrânirea prematură, creșterea riscului dezvoltării cancerului, diminuarea oxigenării organismului, afectarea posturii și a coloanei vertebrale, creșterea în greutate, tulburări genetice.

Sedentarismul reprezintă un factor de risc cardiovascular și un factor de risc de mortalitatea, persoanele sedentare având un risc de 20-30% mai mare de a dezvolta una dintre afecțiunile cu mortalitate ridicată. 30 de minute de activitate fizică practicată zilnic de fiecare individ ar ajuta enorm la îmbunătăţirea stării de sănătate şi la diminuarea riscurilor de îmbolnăvire.

Activitatea fizică

Activitate fizică - orice mișcare a corpului produsă de mușchii scheletici care consumă energie. Include activități care folosesc una sau mai multe grupe mari musculare în următoarele domenii:

ocupaționale;

activitățile din timpul liber (sport, exerciții și activități recreaționale);

școală (educație fizică, joaca activă din pauze);

activitate casnică (munca în casă, cumpărături, grădinărit);

transport (mers pe jos sau cu bicicleta);

Activitate fizică aerobică - activitate în care mușchii mari se mișcă într-un mod ritmic și susținut pentru o perioadă de timp. Se mai numește și activitate de rezistență și îmbunătățește condiția fizică cardiorespiratorie. Exemple de activitate fizică aerobică sunt: mersul, alergatul, înotul și ciclismul.

Comportament sedentar - orice activitate ce implică poziția șezândă sau culcată cu consum energetic scăzut (sub 1,5 echivalenți metabolici), inclusiv în următoarele domenii:

ocupațional sau educațional (munca șezând sau statul în bancă la școală);

activitățile din timpul liber (vizionare la televizor, cititul, utilizarea laptopului);

transport (statul în mașină)

Ce înseamnă un stil de viață sedentar?

Sedentarismul a devenit cel mai de temut inamic al omului contemporan. Stilul de viață sedentar face referire la perioadele prelungite de repaus des întâlnite atât în rândul adulților care stau ore întregi în șezut în fața monitoarelor la locul de muncă, comunică mai mult electronic și folosesc doar mașina pentru transport, cât și în rândul copiilor care sunt acaparați de jocurile și device-urile electronice.

Conform Organizației Mondiale a Sănătății persoanele între 19 și 64 de ani ar trebui să facă cel puțin 150 de minute de activitate fizică moderată sau 75 de minute de activitate fizică intensă, în fiecare săptămână, și de două ori pe săptamână, exerciții care să solicite majoritatea mușchilor.

S-a demonstrat că repausul de 4 ore pe zi, pe scaun, în timp ce ești treaz, determină încetarea activitații genelor care reglează cantitatea de grăsimi și glucoză din organism. Astfel, pot apărea tulburări și boli în organism, precum diabetul zaharat de tip II. Riscăm ca în timp, prin sedentarism să se instaleze afecțiuni cardiovasculare, tulburări metabolice, obezitate, deviații ale coloanei vertebrale, anxietate, depresie, etc. Specialiștii consideră că stilul de viață sedentar poate fi mai periculos pentru organism decât alcoolul și fumatul.

Populația, indiferent de vârstă, este îndemnată să evite acumularea kilogramelor suplimentare, să-şi menţină într-o formă bună articulaţiile şi tonusul muscular, să-şi consolideze structura osoasă, prin practicarea unor exerciţii fizice.

Lipsa de activitate fizică are consecințe fatale: bolilor cardiovasculare, diabetul, obezitatea şi complicaţiilor acestei boli duc la deces. În Statele Unite, sedentarismul este considerat una dintre principalele cauze ale mortalităţii în rândul adulţilor. Absenţa antrenamentului fizic regulat al inimii duce la de trei ori mai multe decese prin boli cardiovasculare decât în mod normal.

Cum ne afectează sedentarismul sănătatea?

Activitatea fizică este o parte importantă a stilului de viață sănătos care poate reduce riscul de a dezvolta boli cardiovasculare, diabet și unele tipuri de cancer. Participarea regulată la activități fizice și/sau exerciții aerobice este asociată cu scăderea mortalității cardiovasculare. Lipsa de activitate fizică a fost identificată ca al patrulea factor de risc important pentru mortalitatea globală (6% din decesele la nivel global), după hipertensiunea arterială (13%), consumul de tutun (9%) și hiperglicemia (6%) și înaintea excesului ponderal și obezității care sunt responsabile pentru 5% din mortalitatea globală.

Nivelul de inactivitate fizică este în creștere în multe țări, cu mari implicații pentru starea de sănătate a oamenilor din întreaga lume și pentru prevalența bolilor netransmisibile, cum ar fi bolile cardiovasculare, diabetul și cancerele.

Totodată, inactivitatea fizică reprezintă un factor de risc important pentru hipertensiune, diabet și excesul de greutate. Se estimează că inactivitate fizică este principala cauză pentru aproximativ 21-25% din cancerele de sân și colon, 27% din cazurile de diabet și aproximativ 30% din bolile cardiovasculare ischemice. Activitatea fizică insuficientă este responsabilă pentru 3,2 milioane de decese și 69,3 durată de viață ajustată prin factorul invaliditate (DALY - Disability Adjusted Life-Years), în fiecare an, în întreaga lume.

S-a demonstrat că participarea la activitatea fizică regulată reduce riscul de: boală coronariană și accident vascular cerebral, diabet zaharat, hipertensiune arterială, cancer de colon, cancer de sân și depresie. În plus, activitatea fizică este un factor determinant al cheltuielilor de energie și, astfel, este fundamentală pentru echilibrul energetic și controlul greutății. Beneficiile activității fizice de-a lungul vieții, inclusiv ale activității și ale exercițiilor sportive regulate, sunt extrem de importante și pentru îmbunătățirea sănătății sistemului muscular și osos și a controlului greutății corporale, având, de asemenea, efecte pozitive asupra evoluției sănătății mintale și a proceselor cognitive.

În concluzie, adulții activi au o mortalitate generală mai scăzută și un risc mai mic de boala coronariană, hipertensiune arterială, accident vascular, sindrom metabolic, diabet, cancer de colon și sân și depresie. De asemenea, persoanele active au o condiție fizică respiratorie, cardiacă și musculară mai bună, o greutate adecvată, biomarkeri adecvați unui risc scăzut de boli cardiovasculare, diabet și sistem osos mai sănătos.

Cauzele obezității

Obezitatea a devenit o epidemie a civilizaţiei moderne. Statisticile internaţionale indică, pentru prima dată, că obezitatea face mai multe victime decât fumatul. Obezitatea este una dintre cele mai grave probleme de sănătate cu care se confruntă umanitatea, în unele dintre ţări ea fiind chiar a doua cauză a mortalităţii. Prevenția joacă un rol major în epidemia obezității.

Obezitatea la copii

Obezitatea reprezintă o problemă cu care copiii se confruntă din ce în ce mai des. Obezitatea la copil este recunoscută a fi un factor predictiv cert al obezității la adult, mai ales în cazul copiilor obezi din părinți obezi.

Supraponderea şi obezitatea din perioada copilăriei conduce la serioase probleme de sănătate în perioada de adult. Obezitatea copilului este puternic asociată cu factorii de risc pentru bolile cardiovasculare, diabet, probleme ortopedice şi degradarea stării de bine psiho-sociale, incluzând tulburări alimentare, relaţii sociale precare şi dezavantaje educaţionale. Copilul supraponderal are mai multe riscuri să fie un adult supraponderal. Un IMC mare în adolescenţă este predictiv cu creşterea riscului de boală cardiovasculară şi cu o rată ridicată a mortalităţii la vârsta de adult.

Sunt necesare intervenții pentru adoptarea comportamentelor alimentare sănătoase (consumul micului dejun, consumul de fructe și legume, consumul de apă în locul băuturilor îndulcite) și stimularea activității fizice în detrimentul comportamentelor sedentare, de către tineri.

Obezitatea este o boală cronică ce are la bază numeroşi factori, ea însăşi reprezentând un factor de risc major pentru sănătate, producând boli de inimă, creşterea presiunii sângelui, diabetul şi cancerul.

Factorul ereditar ( moștenirea unei constituții mai corpolente, asimilarea alimentelor, metabolismul lent)

Echilibrul hormonal

Capacitatea termogenică (Organismul persoanelor obeze produce mai puţină "căldură" decât al celor cu greutate normală sau subponderali. Caloriile, în loc să fie transformate în energie, se acumulează în organism sub formă de grăsime)

Sensibilitatea centrului foamei (Nucleul nervos care reglează pofta de mâncare sau nevoia de hrană a organismului funcţionează diferit de la o persoană la alta)

Obiceiurile alimentare nocive (consumul de hrană în exces -în special de grăsimi şi dulciuri - , orarul dezechilibrat al meselor etc. constituie factorul preponderent al îngrăşării)

Lipsa activității fizice - sedentarismul

Managementul obezității necesită cooperare între profesioniștii din sănătate: dieteticieni, medici, asistente medicale, fizioterapeuți, psihologi, kinetoterapeuți, specialiști în diversele co-morbidități.

La tineri, promovarea unei bune condiţii fizice este responsabilitatea comună a părinţilor, personalului didactic, personalului medical, politicienilor şi întregii societăţi.

Recomandări

Numărul de persoane supraponderale și obeze a crescut în ultimii ani și mulți oameni consideră că este din ce în ce mai greu să se mențină o greutate "normală" într-un mediu actual în mare parte obezogenic. Specialiștii au câteva recomandări de bun simț. Un regim alimentar adecvat, bine echilibrat, combinat cu activitatea fizică regulată este o piatră de temelie pentru o sănătate bună. Recomandări specifice pentru o dietă sănătoasă includ: consumul mai multor fructe, legume, nuci și cereale; reducerea consumului de sare, zahăr și grăsimi.

Activitatea fizică insuficientă (sub 150 minute activitate fizică moderată pe săptămână sau sub 75 minute activitate fizică intensă pe săptămână sau echivalentul) este factor de risc pentru apariția supragreutății și obezității, atât la adulți, cât și la copii. Activitatea fizică este considerată insuficientă dacă este practicată de mai puțin de 5 ori 30 de minute activitate moderată pe săptămână sau mai puțin de 3 ori 20 de minute activitate susținută pe săptămână, sau echivalentul.

Activitatea fizică regulată reduce riscul de boli cardiace ischemice, accident vascular cerebral, diabet, cancer de sân și cancer de colon și are un rol important în controlul greutății și prevenția obezității.

Alegerea modului de viaţă, care include menţinerea condiţiei fizice, este responsabilitatea fiecărei persoane. Aceasta poate fi susţinută de familie şi prieteni, mediul de la locul de muncă, accesul la activităţi atractive şi accesibile în timpul liber şi de campanii de promovare a sănătăţii. În consilierea persoanelor vârstnice se recomandă menţinerea activităţii fizice zilnice la un nivel moderat. Trebuie aplicate principiile schimbărilor comportamentale, care includ susţinere socială, auto-eficacitate şi susţinere pozitivă, iar programele trebuie să înceapă cu o intensitate redusă şi să crească progresiv până la nivele moderate de activitate. Elementele esenţiale ale programelor de activitate fizică pentru vârstnici sunt o combinaţie de rezistenţă, forţă, echilibru şi mobilitate.

Medicii de familie trebuie să furnizeze recomandări privind nivelul de activitate fizică în conformitate cu vârsta și starea de sănătate și să recomande evitarea sedentarismului. Este important mesajul că orice activitate fizică este mai bună decât lipsa ei. Persoanele care nu fac activitate fizică regulată pot fi încurajate să înceapa și să crească treptat nivelul de activitate până la cel recomandat.

Forme de activitate fizică:

Mers pe jos (de preferat în natură)

Plimbări cu bicicleta

Urcarea scărilor, în detrimentul liftului

Exerciții fizice pentru toate grupele musculare (în săli de fitness)

Exerciții de rezistență care cresc forța musculară a grupelor musculare mari ale trunchiului și membrelor

Exerciții aerobice intense care îmbunătățesc sistemul cardiorespirator (reducerea riscului de boală cardiovasculară, accident vascular și hipertensiune)

Ridicarea de greutăți pentru sănătatea oaselor

Înot

Efectuarea exerciţiilor fizice împreună cu familia tinde să crească motivaţia

Activităţi în timpul liber care să fie plăcute şi să aibă un efect pozitiv

# data[].attributes.attachment_link.description
Stilul de viață este un factor determinant al stării de sănătate a unei populații. Sedentarismul reprezintă o problemă a țărilor dezvoltate, prin fenomenul de urbanizare, ce a determinat introducerea mijloacelor mecanizate de transport și trecerea de la munca fizică - în agricultură, la meseriile sedentare - la birou.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Schimbarea stilului de viata cu pasi mici, dar siguri

Cu o floare nu se face primavara, nu-i asa? Cu toate acestea, in privinta sanatatii, o schimbare ce pare minora poate sa aduca beneficii extraordinare.

Adoptarea unui stil de viata sanatos va sperie? Incepeti cu pasi mici!

Desi sunt constienti ca schimbarile in stilul de viata sau alimentatie sunt absolut necesare, majoritatea oamenilor amana acest pas. De ce? Multi au impresia ca, pentru a obtine rezultate notabile in starea lor de sanatate sau in lupta cu kilogramele, este obligatoriu sa schimbe major si concomitent stilul lor de viata, tabieturile si majoritatea obiceiurilor alimentare. Pusi in fata unei astfel de perspective, in care ar trebui sa renunte la o multime de retete si alimente preferate sau sa aloce mult efort si timp exercitiilor fizice, ei aleg de multe ori sa renunte la schimbari sau sa le amane.
Daca ati sti sigur ca doar cu o simpla schimbare in alimentatie sau stilul de viata puteti ameliora sau combate o afectiune sau puteti scadea riscul de imbolnavire cu procente semnificative, ati aplica-o? Nu-i asa ca ati adopta aceasta schimbare fara nicio ezitare?
Pot sa scad riscul de imbolnavire sau sa imi imbunatatesc sanatatea adoptand doar o schimbare?

Raspunsul este da. Studii recente au demonstrat ca o plimbare de 30 minute pe zi a redus cu 13% riscul de deces in cazul unor femei de peste 60 de ani si ca aceleasi beneficii le obtinem consumand regulat ardei iuti! Pe langa aceste exemple, exista numeroase alte practici care au demonstrat clar cresterea sperantei de viata si a sanatatii - fie ca sunt din sfera social-spirituala (precum intalnirile cu prietenii sau o relatie fericita), fie ca tin de o alimentatie corecta (precum adoptarea dietei mediteraniene sau eliminarea unor alimente toxice).

Astfel, puteti sa coborati cu o statie mai devreme in drumul spre serviciu, sa eliminati din dieta un aliment nociv pentru sanatate sau pentru afectiunea de care suferiti, sa introduceti un aliment sanatos sau un superaliment, sa corectati un deficit de nutrienti, sa va imbunatatiti digestia sau sa practicati zilnic o metoda de relaxare.

Oricare dintre acestea sunt schimbari aparent minore, care nu va afecteaza in mod esential si frustrant stilul de viata sau tabieturile, insa pot avea beneficii enorme pe termen lung.

Dezideratele prea indraznete sau provocatoare sunt adesea greu de realizat, insa aplicand cate o schimbare mica la 2 - 3 luni, veti face progrese deosebite in ce priveste silueta sau sanatatea. Prin urmare, in loc de: "Luni incep cura de slabire!" sau
"In 3 luni trebuie sa slabesc 10 kilograme!", puteti incepe cu "De astazi nu mai cumpar sau consum paine alba!" sau
"Voi merge zilnic o jumatate de ora pe jos!" sau "In fiecare dimineata voi medita 5-10 minute!".

Asadar, cu ce incepeti?

# data[].attributes.attachment_link.title
Schimbarea stilului de viata cu pasi mici, dar siguri

# data[].attributes.attachment_link.description
Schimbarea stilului de viata cu pasi mici, dar siguri Cu o floare nu se face primavara, nu-i asa? Cu toate acestea, in privinta sanatatii, o schimbare ce pare minora poate sa aduca beneficii extraordinare. Adoptarea unui stil de viata sanatos va sperie? Incepeti cu pasi mici!

# data[].attributes.headline
Echipa 4- Masuri necesare pentru un stil de viata sanatos

# data[].attributes.subject
Echipa 4- Masuri necesare pentru un stil de viata sanatos

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kilogramele in plus apar din cauza alimentatiei necorespunzatoare: prea mult ca si cantitate sau prea concentrat in calorii. Nu exista nicio solutie prin care, dupa o cura de slabire, sa va puteti intoarce la aceleasi obiceiuri culinare fara sa revina si excesul ponderal.

Desi suna trist, e adevarat: daca vreti sa scapati pentru totdeauna de lupta cu kilogramele in plus, trebuie sa modificati definitiv felul in care mancati. Asta nu inseamna o cura de slabire pe viata, ci obiceiuri alimentare corecte, respectate in cea mai mare parte din timp, care va pot asigura nu numai silueta pe care ati dorit-o, dar si un organism sanatos, in forma maxima.

20 obiceiuri practice pentru o alimentatie sanatoasa

Consumati zilnic legume proaspete - sunt bogate in apa, fibre, vitamine, minerale, fitonutrienti si sarace in calorii.

Alegeti produsele integrale si painea neagra - contin mai multe fibre, vitamina E si minerale.

Nu lasati sa treaca o saptamana fara sa mancati leguminoase (fasole boabe, mazare, linte, naut), sunt bogate in proteine vegetale si fitonutrienti.

Beti multa apa, chiar daca nu va este sete; de multe ori senzatia de foame este confundata cu nevoia de apa.

Nu sariti peste micul dejun, corpul vostru are nevoie de un aport de energie in prima parte a zilei si daca nu primeste va fi obligat sa-si reduca cheltuielile metabolice corespunzatoare.

Limitati consumul de produse sarate: afumaturi, mezeluri, produse de patiserie, branzeturi fermentate; incercati sa inlocuiti sarea cu ierburi aromate atunci cand gatiti.

Redefiniti notiunea de portie corecta si obisnuiti-va sa puneti in farfurie doar atat cat ar trebui sa mancati, nu cat v-ati dori.

Reduceti drastic uleiul folosit la gatit si consumati doar carne slaba si produse lactate degresate.

Eliminati zaharul din alimentatie si inlocuiti-l cu fructe sau indulcitori de sinteza; nu are valoare nutritiva, singura lui „calitate" este ca ingrasa.

Cumparati alimentele impachetate in ambalaj individual sau respectati numarul de portii recomandate pe eticheta.

Feriti-va de alimentele gata preparate, nu puteti stii cu exactitate ce cantitate de zahar sau de grasime contin; incercati sa gatiti acasa, pornind de la produse simple si proaspete.

Consumati zilnic produse lactate slabe (lapte proaspat, iaurt, branza de vaci), sunt principala sursa de calciu a organismului.

Introduceti in dieta pestele gras de minim 2 ori/saptamana, este bogat in minerale, acizi grasi polinesaturati omega-3 si proteine de inalta valoare biologica, cu toti aminoacizii esentiali.

Reduceti consumul de alcool, deoarece scade la 30% capacitatea organismului de a transforma grasimea alimentara in energie si favorizeaza depunerea excesului de calorii in tesutul adipos; alcoolul ingrasa atat prin continutul caloric propriu, cat si prin schimbarea metabolismului spre sinteza de grasime.

Nu rontaiti niciodata intre mese, obisnuiti-va sa aveti 3 mese principale in fiecare zi si sa acordati importanta cuvenita alimentelor din farfurie, stand jos si relaxati.

Informati-va despre proprietatile nutritive ale alimentelor, cititi etichetele si incercati sa fiti atenti la ceea ce mancati.

Cumparati calitate, nu cantitate! Mancati cat mai incet cu putinta, mestecati bine si analizati toate senzatiile pe care alimentele le produc in corpul vostru.

Degustati in loc sa infulecati, va veti satura mai repede, dintr-o cantitate mult mai mica de mancare.

Evitati alimentele „nesanatoase" (prajeli, tocaturi, fast-food, deserturi industriale, chipsuri) si consumati-le doar cu titlul de „exceptie".

Propuneti-va saptamanal o zi de post, fara produse animale, care sa fie redusa din punct de vedere al aportului caloric si bogata in lichide; consumati multe legume si fructe proaspete.

Oferiti-va saptamanal un moment de placere alimentara si bucurati-va de el din plin, fara nicio urma de vina.

MANCAREA ESTE SI TREBUIE SA RAMANA O PLACERE!

Ati reusit sa puneti in practica toate sfaturile de mai sus? Atunci considerati-va fericiti si in acelasi timp linistiti, nu veti avea niciodata probleme cu greutatea.

Puteti considera toate aceste transformari un adevarat proces de reeducare alimentara, astfel incat la final veti ajunge sa va placa ceea ce trebuie sa va placa. Mai departe nu trebuie decat sa continuati. Cat timp? Pe viata!

# data[].attributes.attachment_link.description
Desi suna trist, e adevarat: daca vreti sa scapati pentru totdeauna de lupta cu kilogramele in plus, trebuie sa modificati definitiv felul in care mancati. Asta nu inseamna o cura de slabire pe viata, ci obiceiuri alimentare corecte, respectate in cea mai mare parte din timp, care va pot asigura nu…