# data[].attributes.body
De danske kvinder havde fået stemmeret ved folketingsvalg i 1915 og begyndte også at indfinde sig på arbejdsmarkedet, først hovedsageligt som fabriksarbejdersker og husassistenter

# data[].attributes.body
Efter 1. Verdenskrig fik Danmark ved Genforeningen i 1920 det geografiske omfang, det har i dag. Da krigen sluttede, mistede Danmark en del af sit eksportmarked, blandt andet det, der havde været i de krigsførende lande.

# data[].attributes.body
Tom Kristensens digtsamling ”Fribytterdrømme” fra 1920 er et andet skoleeksempel på et ekspressionistisk sansemættet og farverigt sprog. Hans roman ”Hærværk” fra 1930 er også spækket med ekspressionistiske træk, og den er siden blevet en nøgleroman i dansk litteraturhistorie.

# data[].attributes.body
I 1924 kunne socialdemokraterne for første gang sætte sig på regeringsmaten med Thorvald Stauning i spidsen og Det Radikale Venstre som støtteparti. To år efter indtog Venstre regeringsposten med superliberalisten Thomas Madsen-Mygdal som statsminister.

# data[].attributes.body
Med mellemkrigstiden kom det enkelte individ og dets behov i fokus, og det satte blandt andet disse helt nye emner på dagsordenen i 1920’erne og 30’erne:

Opdragelse og undervisning

Kvindefrigørelse

Seksualmoral

Social bevidsthed

Sundhed

# data[].attributes.body
i løbet af 30’erne kom kvinder på arbejdsmarkedet som sygeplejersker og kontordamer.

# data[].attributes.body
Den verdensomspændende økonomiske krise i 30’erne gik heller ikke ubemærket forbi Danmark. Krisen medførte prisfald på handelsvarer og dernæst tårnhøj arbejdsløshed med sig. Allerværst blev det i 1932, hvor mere end en tredjedel af landets arbejdsstyrke var arbejdsløse.

# data[].attributes.body
Funktionalismen fik en helt særlig rolle i Danmark og har siden mellemkrigstiden haft en afgørende position i dansk design- og arkitekturhistorie.Inden for møbeldesign vandt de funktionalistiske idealer også indpas. Den kulturradikale foregangsmand og arkitekt Poul Henningsen havde den første PH-lampe på tegnebrættet i 1925.Inspireret af Marcel Breuer (1902-1981, ungarsk arkitekt og møbeldesigner) eksperimenterede Poul Henningsen også med funktionalismen i sine bøjede stålrørsmøbler fra 1932.

# data[].attributes.body
Socialdemokratiet og de radikale regeringspartnere kom til at styre Danmark hele vejen gennem de kriseramte 30’ere og kom til at stå bag det berømte Kanslergadeforlig, der blev indgået mellem regeringspartnerne og Venstre en sen nattetime den 29. januar 1933 i Staunings hjem i Kanslergade

# data[].attributes.body
I 1933 omtalte blandt andre Jyllands-Posten flere gange de nyslåede diktaturer i syd med begejstring

# data[].attributes.body
Det udløste sig i et ramaskrig, da Freddie åbnede sin udstilling ”Træk gaflen ud af øjet på sommerfuglen - Sex-surreal” i København i 1937. Freddie endte bag tremmer, dømt for pornografi, og flere af hans værker blev konfiskeret.

# data[].attributes.body
Danskerne blev også introduceret til ferie og fritid for første gang i mellemkrigsårene. Det skete med ottetimersreglen for arbejde i 1920 og den første ferielov i 1938.

# data[].attributes.body
DNSAP (Danmarks Nationalsocialistiske Arbejderparti), som lignede en dansk kopi af det tyske nazistparti, blev stiftet i 1930 og kom i Folketinget i 1939 med tre mandater. De nåede dog aldrig tættere på magten.

# data[].attributes.body
De kulturradikale var også opsatte på at give tidens nazistiske og fascistiske strømninger kamp til stregen, og det samfundskritiske tidsskrift Kulturkampen (1935-39) blev i særlig grad talerør for bevægelsens kritik af de antidemokratiske værdier, der bredte sig syd for Danmark.

# data[].attributes.body
Flere kulturpersonligheder flirtede med nazismen i perioden. Den mest kendte af dem var digterpræsten Kaj Munk. Han udtrykte i flere debatindlæg i løbet af 30’erne sin tilslutning til idealet om den stærke leder frem for parlamentarismen, som han anså som et svagt statsstyre.

Han viste sig dog som modstandsmand, da tyskerne besatte Danmark den 9. april 1940. Modstanden mod besættelsesmagten skulle sågar blive hans død - han blev skudt og dræbt af tyske soldater i 1944.

# data[].attributes.body
socialminister K.K Steincke fik vedtaget en socialreform, der ofte siden er blevet udråbt som grundstenen til den danske velfærdsstat, der så dagens lys i 1960’erne.

# data[].attributes.body
Mellemkrigstidens modernisme satte spot på det moderne menneskes levevilkår i en verden, der dybest set var blevet meningsløs med tabet af traditioner, religion og tusindvis af menneskeliv under krigene. Dette menneskesyn har optrådt på den danske kunstscene mange gange siden, f.eks. i Heretica-modernismen i 50’erne og i 80’ernes postmodernisme.

# data[].attributes.body
”Jerntæppet” var et symbol på den politiske og ideologiske opdeling af Øst- og Vesteuropa og Den Kolde Krig mellem USA og Sovjet, der varede helt frem til Berlin-murens fald i 1989 og Sovjetunionens sammenbrud i 1991.